556 D! PAPP KÁROLY 
a) Az alsó tárna 410 m t. f. magasságban, tehát a völgytalp 
fölött mintegy 10 m magasan fekszik. A tárna 8 m hosszú és 2" 59" irányban, 
tehát északkelet felé halad. A tárna elején lencseszerű fészekben volt a mangán- 
ére, amelyet azonban már kifejtettek, beljebb az érc eltűnt és a vájat végén is 
csak csokoládészínű palás képződményt láttam. A tárnától nyugat felé lapos 
telérszerű képződményt láttam, amelyet a tárna szájától DNny felé 20 m-nyire 
egy gödörben is próbáltak fejteni, de anyaga tisztátalan mangánnak bizonyult. 
A melafirban haladó lapos telér a tárna száján belül mindjárt keresztezte a 
meredek, 7097 dűlésű telért és ezen a telérkereszteződésen volt az a kis fészek, 
amelyből mintegy 50 mm mangánt kifejtettek. 
b) A felső tárna az előbbitől 30 m-rel magasabban, ugyancsak ÉK 
felé van hajtva, hossza 10 m. A beomlott tárnát kitisztíttattam, azonban benne 
ércet nem leltem. A mangánérc a tárna szája előtt lévő kis aknában volt, ahol 
359 lapos és 859 meredek dűlésű telérek találkoztak. Az aknából kifejtett érc 
helye ma be van tömve hulladékközettel, azonban úgy vélem, hogy a telér- 
kereszteződésen folytatódik az érc. A tárnában grandiorit-féle kőzetet láttam, 
tehát a tárna hajtása tovább teljesen feleslegesnek látszik, minthogy észak felé 
érecre remény nincs. A mangánérc zöme a tárna szája előtt levő gorctér alatt 
van. Magán a gorcon mintegy 10 métermázsa érckészletet láttam. A zanogai 
elszórt fészkek éremennyiségét mintegy 15,000 métermázsára becsülöm. 
A mangánércben dr. Emszr Kármán, a m. kir. Földtani Intézet vegyésze 
396290 mangánoxidot talált, ami 30-6990 fémmangánnak felel meg, tehát 
másodosztályú érc. Egy másik elemzés 642690 Mn0O9-t mutatott ki, ami 
415799 mangánnak felel meg, tehát elsőosztályú érenek minősíthető. 
A mangánfészkek elhelyezkedésének irányát magának a hegylejtőnek kelet- 
nyugati iránya adja, ahol a fészkek a déli dűlésű hegyoldalon sorakoznak. 
Ezért ajánlatos volna kelet felé a 2Zanoga-árok alá hajtani egy altárnát 
5" irányban és pedig a Zanoga-hegy felé, kb. a Krizsán Mihály-féle csűrök 
alá. Az altárna az árok elején kezdődhetne, a mai alsó tárnától kissé nyu- 
gatra, ahol még elegendő gorctér állana rendelkezésre és mintegy 300 m-ig 
volna hajtandó a hegy alá, amelyet ily módon tetemes mélységig feltárna. 
E) A La Dsiu mangánbánya. 
A La Dsiu mangánbánya az előbbitől DNny felé 900 m távolságra van, 
a Válea Koltoluluj vagy Szkertanyeszkuluj nevű ároknak keleti oldalában, az 
518 m magas Dsiu-hegy lejtőjén. A. bányának tengerfölötti magassága 450 m. 
A feltárás tulajdonkép egy nagy gödör, amelynek úgy a keleti, mint a nyu- 
gati falában igen szép mangántelér látszik. A telér 2 m vastag, melyből 1 m 
vastagságnál kissé több esik tiszta mangánra, a többi részlet azután melafir- 
kőzettel és kvarccal vegyes. A telér iránya délnyugat-északkeleti, pontosabban 
4.59 és 70 fokkal ÉNy felé dűl. Ugyanez a telér DNy felé az árokban is ki- 
bukkanik, mintegy 30 méterrel mélyebb szintben. 
A helyes feltárás tehát az lenne, hogy a Válea Szkertanyeszkuluj felől, 
az említett árokból kellene tárnát hajtani 4"59 irányban, tehát DNy-ról ÉK 
