A HUNYADVÁRMEGYEI GODINESD KÖRNYÉKÉNEK MANGÁNTELEPEI, 5631 
polianit és földes mangánérc, az ú. n. vád is található egyik-másik telepben. 
Legnagyobbrészt azonban barnakő a főanyag. 4 
A barnakő tudvalevőleg igen fontos ipari anyag,! és pedig nemcsak a 
mangánvegyületek előállítására, hanem oxigén készítésére; klór- és klórsavas 
sók készítésére is használatos. Használják továbbá az üveg- és emailfestészet- 
ben, a kelmefestészetben, a gyufa- és tüzijátékanyagok masszájához is. Mind- 
ezek között legfontosabb alkalmazása a klór gyártásában van, mert sósavval 
hevítve klórgázt fejleszt. Leghátrányosabbak a klórmész előállítására a szén- 
savas sók, amelyekből azonban a godinesdi mangánércek csak nyomokat tar- 
talmaznak. A mangántartalmú ércek legnagyobb szerepe azonban a vasmangán- 
ötvözetek előállításában van, mert tudvalevőleg jelenleg a mangántartalmú 
ércek 9/10 részét tükörvas és ferromangán előállítására használják. Az olyan 
vasérc, amelyben a mangán a vastartalom "/7 részét teszi ki, már egymagában 
is felhasználható ferromangán előállítására. Ilyen érc pedig Godinesden meg- 
lehetős sok van. 
IV. Összefoglalás. 
Az elmondottakból kiviláglik, hogy a PERL és KRONEMER-féle bányaválla- 
latnak a hunyadvármegyei Godinesd határában figyelemreméltó mangántelepei 
vannak. A vastartalmú ércek vonulata átnyúlik a szomszédos Petresd község 
határába is. A mangán és vasérceken kívül egyéb ércek, nevezetesen pirit és 
chalkopirit éretelérek is vannak a 61 zártkutatmánnyal lefoglalt területen, 
azonban ebben a leírásomban csupán a mangánércekkel foglalkoztam. 
A mangántelepek kibúvása eddigelé 12 ponton ismeretes, amiket az 
előbbeniekben részletesen ismertettem. Láttuk, hogy a zámi vasuti állomáshoz 
legközelebb van a bajlor-völgyi Remény-bánya s legtávolabb a meruluji man- 
gántelep; az előbbi kilenc, az utóbbi 14 km-nyire van a zámi vasuti állo- 
mástól. 
Meg kell említenem, hogy ezeken kívül jóval közelebb Zámhoz, Toma- 
sesden is igen szép mangántelep van feltárva a Valea Tarulujban. Ennek a 
feltárásnak mangánércét dr. Emszr KÁLMÁN m. k. vegyész vegyelemezve, benne 
402190 fémmangánt mutatott ki. Ebből kitűnik, hogy a PERL és KRONEMER- 
féle bányaterülettől nyugat felé is lehet terjeszkedni. 
Az éremennyiség becslését illetőleg, összegezve az elmondottakat, a kö- 
vetkező kép áll elibünk : 
1 ZsSIVNY VIKTOR: Mangánérctelepek és mangánércek technikai felhasználása. 
Bányászati és Kohászati Lapok 43. évf., 50. kötet, Budapest, 1910 január—junius ; 
a 466—499. oldalakon. 
378 
