564 D: ZIMÁNYI KÁROLY 
Becsült 
mangánércmennyiség 
A—C) Meruluj s Koltuluj között . 0 .. .. .. 2.000,000 mm 
DD) Zamogai feltátásham SEMe zs szaja 15,000 a 
87) da DS bányában det ee e ze 12,000 a 
F) Bojlor-völgyi Remény-bányatelekben 30,000 a 
G— H) Orszánai mangántelepből s a többi hat 
majlegálelkee ezt ezet ÉN AT ETA EET 15,000 a 
4A—H) telepből összesen . .. 2.132,000 mm, 
azaz kétmilliószázharminckétezer métermázsa mangánércet remélhetünk. 
A mangánércek minőségét illetőleg láttuk, hogy az ércek zöme kitünő 
minőségű piroluzit, manganit és polianit, a tetőkön lágy mangánércek, itt-ott 
mangánfölddel (wad) és barnavasérccel vegyesen. A fémmangántartalom a leg- 
gyengébb ércben is 3090, de átlag 4090 körül van, sőt a Meruluj barna- 
kövében 5899-ig fölemelkedik a fémmangántartalom. Ezekből kitűnik, hogy a 
PERL és KRONEMER-féle bányavállalat területén vannak másodrendű ércek, de 
főkép elsőrendű 4090 mangántartalmú barnakövek uralkodnak, sőt helyenkint 
legelsőrendű 50—5890 mangántartalmú ércek is akadnak. 
Mindezek alapján a PERL és KRONNMER-féle mangánbányavállalat godi- 
nesdi telepeit a bányakutatásokra érdemes területnek tartom. 
Kelt Budapesten 1910 november hó 23-án. 
A DOGNÁCSKAI NÉGY EVANGELISTA-BÁNYA PIRITJÉRŐL. 
Irta: ZIMÁNYI KÁROLY dr. 
A következőben ismertetett piriteket 1904. év nyarán BENE GéÉza bánya- 
felügyelő úrral a cNégy Evangelistair jelenleg már nem művelt bányában 
gyűjtöttem a Nemzeti Múzeum ásvány-őslénytani osztálya részére. A kristályok 
goniométeres vizsgálatát pedig dr. KRENNER JózsEr egyetemi tanár úr szíves 
engedélyével a tudom. egyetem ásványtani intézetében végeztem. 
A Négy Evangelista-bánya a kis Rissova-patak balpartján körül- 
belül fél kilométer távolságra van a eVinere Mares-bányától A pirit egy 
aprószemű, nagyon kvarcos kristályos pala hasadékain ül, amelyeknek falát 
többnyire rozsdabarna limonit vonja be; a piritkristályok olykor egészen be- 
ágyazvák a limonitba. A kőzet már részben elváltozott, főelegyrésze a kvarc, 
jóval kevesebb földpát és kis pikkelyek alakjában szericit, ezeken kívül legalább 
a telérüreghez közel piriterecskék és szemecskék sűrűn láthatók. Ennek a 
kőzetnek tágasabb telérhasadékait egy meglehetősen elváltozott breccsa tölti 
ki, ezen is ülnek piritkristályok; ebben a breccsás telértöltelékben kvarekris- 
tályok töredékei, egy mállott földpát, limonit és pirit ismerhetők fel. 
