GEOLÓGIAI ESEMÉNYEK. 569 
is sok, de mégis csak valami. Azonkívül új tanszékek, új tantermek építésére 
föl van véve 50,500 korona, mint utolsó és ötödik részlet. Bzáltal a mostani 
idők követelményei kielégítés tekintetében talán javulni fognak. De tudjuk, 
hogy az utolsó időben minden téren rohamos fejlődés állott be, különösen a 
tanügy terén. Főiskolánk is sok változáson ment át. A német korszakból átvett 
tanulmányi és vizsgarendszerről át kellett térnie az új magyar tanrendszerre 
és azt a legújabb kor igényei szerint kellett átalakítania. 
Éveken át folytak a kísérletek, míg végre a mai rendszer elfogadtatott. 
Ez abban áll, hogy a fiatal emberek négy évig tanulnak a főiskolán, azután 
pedig két évi gyakorlat megszerzésével leteszik az államvizsgát. A főiskola 
jelenleg nevel bányamérnököket, fémkohómérnököket és vaskohómérnököket. 
Itt akarom a t. pénzügyminiszter úr figyelmét felhívni arra, hogy e tekintetben 
a főiskola fejlesztése nagyon szükséges, mert jól tudjuk, hogy különösen az 
utolsó évtizedben minden téren, de főképen a bányászat és kohászat terén, 
milyen nagy befolyást gyakorol az elektrotechnika és a vegyészet. Ott például, 
ahol azelőtt a vaskohászatban vegyészre nem is volt szükség, ahol teljesen 
empirikusan tették a kísérleteket, ott ma a vegyészet elsőrendű szerepet játszik. 
(Igaz! Ugy van! a jobboldalon.) Hasonlóképen nem képzelek bánya- vagy 
kohóipart elektrotechnika nélkül, és itt felhívom a pénzügyminiszter úr figyel- 
mét arra, hogy bizony szükséges volna főiskolánkon két új tanszéket szervezni 
és pedig speciális bányaelektrotechnikai és bányavegyészeti tanszéket, mert a 
bányászat és kohászat olyan speciális tudomány, ahol egy vegyész csak akkor 
működhetik, ha nemcsak vegyész, hanem a bányászati és kohászati ismereteket 
is elsajátította. Egyáltalán ajánlanám a pénzügyminiszter úrnak a jelenlegi 
vizsgarendszer megváltoztatását. A főiskolán a fiatalemberek négy év alatt 
végezhetik az egyik szakot, legtöbbje még egy ötödik év alatt végzi a másik 
szakot mellékeson, de azután kénytelenek két évi gyakorlatba menni és csak 
akkor tehetnek államvizsgát. Ez próbaképen évek előtt vezettetett be, de a 
. külföldön ezt ma már megváltoztatták, mert más technikai intézeteknél is a 
hallgatók szakvizsgájukat, vagy nevezzük államvizsgának, akkor teszik le, ami- 
kor az elméleti tudományokat, illetőleg tanulmányokat befejezték. Azok a fiatal 
emberek nagynehezen jutnak valahova úgynevezett gyakorlatra ; rendesen belép- 
nek mint gyakornokok vagy magánüzemekhez, vagy az államhoz, de sokszor 
megtörténik, hogy egyáltalán nem kapnak helyet, úgy hogy a kormány kény- 
telen őket csupa jóindulatból saját üzemeinél gyakornoknak alkalmazni. De 
azon idő alatt, amíg ők gyakorlaton vannak, természetesen csakis azzal a 
munkakörrel foglalkozhatnak, amelybe őket beosztják. Hiszen valljuk meg 
őszintén, hogy az ilyen gyakornokok vagy irodába osztatnak be, vagy ha az 
üzembe is kerülnek, legfeljebb egy irányú üzemben alkalmaztatnak, úgy hogy 
nem nyerhetnek olyan gyakorlatot, aminő egy bányában tulajdonképen meg- 
követelhető. Ezért sokkal előnyösebbnek tartanám, ha az a fiatal ember, mi- 
előtt a főiskolára jönne, épen úgy, mint ahogy az a külföldön történik, egy 
évet gyakorlatban lenne kénytelen eltölteni. Ott legalább megismerné az egyes 
bányászati és kohászati intézményeket vagy legalább némi fogalmat nyerhetne 
ezekről és így sokkal jobban megérthetné és sokkal jobb eredménnyel hallgat- 
