576 GEOLÓGIAI ESEMÉNYEK. 
vasipar számára a vaskövet. De miután ezek a vaskőelőjövetelek akkoriban 
kényszerhelyzet folytán jutottak ezen társaságok birtokába, amelyek milliókat 
fektettek be vállalataikba és ma is sok ezer munkásnak adnak megélhetést, 
nézetem szerint ezt az ügyet csak úgy lehet rendezni, hogy nem szabad a régi 
szerzett jogokat sérteni. Tudjuk, hogy e vállalatoknak az állam nagy tarifa- 
engedményeket és más előnyöket adott. Nézetem szerint lehet ezen úgy segíteni, 
hogy ezen vállalatok kellő megadóztatása mellett, ami okvetlenül szükséges, ne 
élvezzenek nagyobb előnyöket, mint aminőket itthoni gyáraink élveznek. (He- 
lyeslés a jobboldalon ) 
Ha tekintetbe vesszük azt, hogy a vasérc különféle időben meg lett be- 
csülve, közölhetem a t. házzal, hogy 1906-ban a bányászati és kohászati egye- 
sület egy ilyen becslést eszközölt. Megjegyzem, hogy ilyen becslés természe- 
tesen igen nehéz dolog, mert tulajdonképen csak azt lehet megbecsülni, ami 
fel van tárva. A bányáknak egy-két havi művelése után azonban, az új feltárá- 
sok folytán, ez a mennyiség a háromszorosára is fölemelkedhetik. Mondom tehát 
1906-ban 711,000.000 métermázsára tették a feltárt vaskő mennyiségét. A stock- 
holmi geológiai kongresszuson a magyar vasérc előfordulása 1.444,000.000-ra, 
egyezernégyszáznegyvennégy millióra állapíttatott meg dr. Lóczy földtani igaz- 
gató által. Tehát itt is már óriási különbséget látunk. Meg kell azonban emlí- 
tenem, hogy 324,300.000 métermázsa másodrangú szegényebb vaskövet is föl- 
vett, mint vaskővagyont, amit jelenleg még nehezen lehet a gyárakban érté- 
kesíteni. A középarányt kell tehát fölvenni és akkor körülbelül 1120 millió 
volna a vaskőmennyiség. Ha most azt vesszük, hogy Magyarországon évenként 
16 millió mmázsa vaskő lesz termelve és feldolgozva, akkor ezen mennyiség kö- 
rülbelül 70 évre felelne meg. Hogy a t. háznak képet adjak arra nézve, hogy e 
tekintetben hogy állunk a külfölddel szemben, legyen szabad a következő ada- 
tokat felhoznom. Ugyanazon kongresszuson megállapították, hogy Észak-Ame- 
rikának vasköőmennyisége 916 220 millió métermázsa, Nagy-Britanniáé 390.000 
millió, Németországé 53.059 millió, Fianciaországé 33.000 millió, Oroszországé 
19.200 millió, Norvégiáé 19.120 millió, Svédországé 13.320 millió, Spanyol- 
országé 7110 millió, Ausztriáé 5730 millió és a mienk lenne 1120 millió. Mi 
tehát e tekintetben, sajnos, meglehetősen hátul állunk. Hogyha az 1909-iki 
hatósági kimutatásokat vesszük tekintetbe az egész évi termelést illetőleg, akkor 
az 19 millió volt és ebből, sajnos, körülbelül egyharmad külföldre ment nyers 
állapotban. T. i. 7,926.000. Ezek az adatok tehát azt bizonyítják, hogy itt 
okvetetlenül szükség van valami kormányintézkedésre, hogyha a magyar vas- 
ipar fennállását a jövőre biztosítani akarjuk. Nézetem szerint ez csak úgy 
lehetséges, hogy tekintetbe kell venni a jelenlegi külföldi társulatok szerzett 
jogait és ezeket bolygatni nem szabad. (Helyeslések.) Lehet intézkedéseket 
tenni úgy az adók, mint a tarifa terén, de ezeket a jogokat respektálni kell, 
mert ha ők jók voltak akkor, amikor ezen szegény bányavidékek nem birtak 
megmozdulni, amikor az egész lakosság ott ebből élt, akkor nem szabad most 
ellenük valami meg nem engedett fegyvert igénybe venni. 
Felhivtam az igen t. pénzügyminiszter úrnak a figyelmét erre a kér- 
désre, amely igen fontos és azt hiszem, hogy ennek a megoldása a jövőre 
