580 TÁRSULATI ÜGYEK. 
Épen ezért mi se ragaszkodjunk valami általános régi sablonhoz, hanem 
olykép igyekezzünk magyarul írni, amiként manapság a legtöbb író és szak- 
ember ír. Hiába erőltetnénk például a Magyar Tudományos Akadémia klasz- 
szikus írásmódját, amikor manapság az élet egész más irányt követ. Épen a 
természetvizsgáló az, aki nem ragaszkodhatik az elavult formákhoz, hanem a 
fejlődés, haladás zászlaját lobogtatja a kezében. Ezért a helyesírásban se ma- 
radjunk el korunk fejlődésétől, hanem írjunk olyképen, amiként legjelesebb 
íróink s hirlapjaink írnak, s amiként a mai nemzedék iskoláinkban is 
tanulja a magyar helyesírást. 
A helyesírásnak általában két fajtája van, ú..m. 
1. a kiejtés szerint vagy hangok szerint való (foné- 
tikus) írás és 
2. a szóelemző vagyis az etimologikus írás. 
Az összes magyar nyelvtanok megegyeznek abban, hogy a magyar helyes- 
írás elsősorban a kiejtésből indul ki, mert az egyszerű, ragtalan töőszók hang- 
jait általában híven fejezi ki állandó jegyekkel. E mellett azonban nagy tért 
enged a szóelemzésnek is. 
A helyesírás szokás és adivat dolga; sígy bizonyos korok szerint változik. 
SrmonYI ZsiGmonp kimutatja, hogy hazánkban a c hangot eleinte c-vel írták, 
azután cz-vel, ch-val, tz-vel, a Magyar Tudományos Akadémia fennállása óta 
állandóan cz-vel írja. A mai hivatalos iskolai helyesírás ismét az egyszerű 
c-t alkalmazza. 
Az utolsó évtizedekben Európaszerte a helyesírás egyszerűsítésével foglal- 
koznak. Hazánkban a vallás- és közoktatásügyi minisztérium 1903-ban elren- 
delte az összes magyar iskolákban az egyszerűsített iskolai helyesírást, amely- 
nek 1909-ben megjelent bővített kiadását, Srmonyr Zsrcmoxp: Új Iskolai 
Helyesírását van szerencsém bemutatni. 
Az egyszerűsített iskolai helyesírásban négy fontosabb újítást találunk, 
ú. m. 1. a cz helyett az egyszerű c-t; 2. a val-vel ragos alakok rövidített 
írását, pl. kalapáccsal; 3. az aki, ami, ahogy, szóval a vonatkozó névmások 
egybeírását; 4. a jövevény szóknak kiterjedtebb magyaros írását. 
Úgy hiszem, hogy bizottságunk nyelvészeti feladatokkal nem óhajt fog- 
lalkozni, s így a három első pontról nincs mit vitatkoznunk. 
Hátra marad tehát a negyedik pont: az idegen szavak, SIMONYI-val szólva 
a jövevényszók írása. 
Az idegen szavak írása körül igen sokféle vélemény küzd egy- 
mással. Előre bocsátom, hogy a rég meghonosult szavakat mindenki magya- 
rosan Írja, például: paradicsom, zsold, rózsa. Csak arra nem tudunk meg- 
egyezni, hogy az újabb korban átvett szavak közül miket tartsunk meghono- 
sultaknak, s miket ideiglenesen befogadott vendégeknek. Vajjon tehát így 
írjuk-e filozófia, fizika, konkordáns és fillit, vagy philosophia, physika, con- 
cordáns és phyllit? 
Ezekre a kérdésekre minden lényeges pontban megfelel SIMONYI ZSIGMOND : 
a Helyes Magyarság című 1903-ban megjelent munkájában, amely- 
nek 98. oldalán ezeket írja : 
