TÁRSULATI ÜGYEK. 583 
3. Az idegen szavak 4-ját í-re változtatjuk, pl. gyps helyett 
gipszet, trachyt helyett trachitot, typus helyett tipust írunk. 
4. A francia au, eau hangzókat ó-val írjuk: büró, nivó, plaló. 
5. A francia eu helyett ó-t írunk, likőr. 
6. Ugyancsak a francia ou-t ú-val használjuk, a tour helyett tehát túr-t 
írjunk. 
7. Az egyszerű c-t általánosan fogadjuk el a cz, vagy tz helyett. Ter- 
mészetesen Lóczy, BáRczyx stb. tulajdonnevekben meghagyjuk az eredeti régi 
írásmódot, sőt pl. a Révai-féle nagy lexikon még a helységnevekben 
is meghagyja a cz-t, így : Czegléd, Miskolcz, Vácz. Az idegen szavakban ellen- 
ben a c-t k-val írjuk, pl. akcentus. Hisz már a németek is széltében hasz- 
nálják a c helyett a k-t. Az ásványtani kalcit-ban meg van pl. a k is, c is, 
ahol már az írással jelezhetjük a kiejtést. A kémiai kalcium Ca szimbolumát 
természetesen senki sem bolygatja. 
8. A ch betű a legkényesebb. Mert például az arab eredésű chemiát a 
norvég kémiának Írja, az olasz ch-val írja, de úgy ez, mint a spanyol ember 
k-nak hangoztatja. Egyformán helyes tehát akár chémia, akár kémia; követ- 
kezetesebb leend azonban a kémia írása. A trachit szót az olasz k-nak ejti 
ki, tehát a magyar is mondhatná trakit-nak, de elterjedtebb a trachit. SzaBó 
JózserF a ch meghagyása mellett van, annyival is inkább, mert a ch a régi 
magyar nevekben is megvan, pl. SZÉCHENYI, CHOLNOKY stb. 
9. A görög ph-t írjuk f-fel, fonolit, porfiv, amorf. 
10. A k-t általában használjuk a c helyett, kolléga, korál, továbbá g 
helyett a francia szavakban, pl. ánket, likőr. 
11. A g betűt lehetőleg csak a személy, geografiai s paleontológiai nevek- 
ben hagyjuk meg, pl. Ouarnero, ellenben a többi idegen szóban kv-val írjuk : 
kvártély, kvarc, kvarcit, mert így jobban kvadrál a magyarnak. SzaBó JÓZSEF 
ugyan azt mondja, hogy hagyjuk meg a nemzetközi gu-t a kvarcban, mert a 
magyarban úgy is meg van a kova szó. Csakhogy sajnos a mai középiskolás 
fiúnak már önkénytelenül is kvarcra jár a tolla. 
12. Az s szintén kényes betű, amelyet hol s-nek, hol sz-nek írnak az 
idegen eredetű szavakban; de sokkal magyarosabb a diszkrét, s minísz- 
ter féle szavakban az sz. 
13. A t betű egyszerűen sokkal magyarosabb, mint t/-val; tehát hiper- 
sztén, riolit egyszerű t-vel írandó, épúgy, amiként Teréziát ma már senki sem 
írja Thercsiá-nak. 
14. Az x betűre a geológiában meglehetős szükségünk van, azért hagyjuk 
meg, már azért is, mert sokkal egyszerűbb, mint a ksz, tehát legyen expedició 
és oxigén. 
15. A z betűt itt-ott az s helyett írjuk, pl. a fizika szóban. 
16. A zs betűt a francia g helyett a zsandár féle szavakban használjuk. 
17. Az idegen tulajdonnevek írását illetőleg a latin betűkkel író 
népek tulajdonneveit változatlanul hagyjuk; az orosz, török, 
perzsa, arab, szóval a keleti neveket magyarosan írjuk, tehát nem TSCHERNY- 
scHEw, hanem CsSERNISEV. 
