TÁRSULATI ÜGYEK. 585 
Elnöklő osztálytanácsos úr megnyitván az értekezletet, konstatálja azon tényt, 
hogy a geológiai irodalomban eddig nincs egységes helyesírás s mert kívánatosnak 
tartja, hogy a m. k. földtani intézet kiadványaiban a helyesírás egységessé tétes- 
sék, az értekezlet ily irányú szabályok megállapítását tűzi ki. 
Ennek folytán beható, élénk eszmecsere után a következők határoztattak. 
A m. k. földtani intézet kiadványaiban a jövőben a következő helyesírási 
szabályok lesznek következetesen keresztül viendők : 
1. A geológiai, petrografiai és mineralógiai műnevek álta 
lában kis kezdőbetűvel írandók (pl. júra, gránit, oligoklasz stb.); s csakis 
egyes, kivételes esetben, ha azt a szerző erősen kívánja, engedhető meg a nagy 
kezdőbetű. 
2. A paleontológiai nevek, azon esetre, ha azok mint egyes egyedek 
nevei a szokásos kettős névvel, vagy a sp. jelzővel, akár csoportosítva jegyzékben 
vagy egyenként a szövegben fordulnak elő, mindenkor nagy kezdőbetűvel 
(pl. Cerithium margaritaceum, Gongerta sp.); ha azonban a szövegben, az elbe- 
szélés szoros tagjaiként, nemi vagy családi nevek gyanánt fordulnak elő, ezek 
kis betűvel irandók (pl. gaszteropodák, congeriák stb.) ; 
3. A paleontológiai fajnevek a latinos ortografiával írandók. 
4. Az idegen nyelvekből átvett műnevekben, azon esetre, ha azok személytől, 
tartománytól vagy helynévtől erednek, az illető név helyesírása szorosan 
betartandó (pl. Brochantit, aguitaniai emelet stb.) 
5. Az átvett műnevek, amennyiben az előbbi pont alá nem esnek, kivétel 
nélkül kihangzás szerint irandók (pl. gipsz, kvarc, trachit, tektonika, paleontologia 
porfir, konglomerát, konkréció, brecscsia, triasz, eocén stb.) 
Jegyezte HALAVÁTS GYULA, Látta BöckH JÁNos, HOFMANN KÁROLY, PETHŐ GYULA, 
A m. k. Földtani Intézet 193—1886. sz. ügyirata. 
Ehhez a megállapodáshoz 1886 április hó 23-án hozzájárultak GESELL SÁNDOR, 
TELEGDI RórH LaJos (aki az 5. pontot nem egészen helyesli), KALECSINSZKY SÁNDOR 
(akinek az 1. és 5. ponttal nézeteltérése van) és SCHAFARZIK FERENC (aki az 1. és 
5. pontnál némi változtatást Chajtana).s 
A bemutatott megállapodások az előadó szerint csaknem teljesen egyez- 
nek a tervezetben kifejtett elvekkel, s így a bizottság is elfogadhatja mind az 
öt pontot. 
A mműszavak megmagyarosításának kérdéséről az előadó  föleleveníti 
Szasó JózsEr-nek 1861-ben tett nyilatkozatát, amelyet mérsékelt és bölcs irá- 
nyáért még ma is követhetünk. 
Szasó JózsEr! ugyanis az 1861 június 3-án tartott nyelvtudományi 
osztályülésben a következő akadémiai  svéleménynyilatkozat, elfogadását 
ajánlotta : 
Kívánatos, hogy minden tudományok műszavai íÍtermino- 
lógia) a jelzendő tárgyak jelentését szabatosan kifejezőleg s a nyelv szabályai 
kellő tekintetbe vételével megmagyaríttassanak. Ellenben a tudományok terjeszthe- 
tősége érdekében nem kívánatos, hogy a tudományok műnevei (nomen- 
klatura, onomasztikon) általában megmagyaríttassanak.v 
1 Magyarítás a Természettudományokban, s különösen annak gyakorlati jelen- 
tősége. Olvasta a M. Tudom. Akadémiában május 13. 1861. SzaBó JózsEF m. Akad. 
Lt. Hivatalos kiadás, Pest, 1861. 1—24. oldalú füzet. 
