592 TÁRSULATI ÜGYEK. 
ef. priabonensis OpPpH. fajokkal, melyek jórészt a budavidéki orthophragminás 
mészkő és a priabonai rétegek alakjaival közösek. Úgy látszik, a Kiseged e glau- 
konitos mészmárgája csak lokális fácies, mert a LEGÁNYI-féle kövületek között elő- 
fordulnak glaukonittól mentes mészkő anyagú Schizaster vicinalis AG., Spondylus 
Buchi Puru., Rostellaria goniophora BELzL., Ranina Reussi Woop.. kőbelek, — való- 
színűleg a Nagyegedről, hol a glaukonitos márga úgy látszik hiányzik, — melyek 
ugyancsak a budavidéki orthophragminás mészkő szintjét jelzik. Sőt a Chama cf. 
vicentina FucHs, Venus Aglaurae BRownG. sp. (egy a solymári hárshegyi homokkő- 
ből származó példánnyal azonos), Hemicardium difficile Micnr. aff., glaukonittól 
mentes mészkőanyagú kőmagok a vicensai Gomberto, Laverda és Sangonini rétegei- 
nek legjellemzőbb alakjai, tehát az alsó oligocén egyik fáciesét jelzik. Többnyire 
nummuliteseket is tartalmazó mészkőanyagú kőmagok: Natica caepacea LAxm., 
Natica sigaretina LAm., Lucina mutabilis Lam., Crassatella c/. curata DEsSH. min- 
den bizonnyal a mélyebb rétegekből, jellemző középső eocén alakok. 
A gazdag kövületanyagból fölemlítendő még két fúrókagyló, ú. m. a Lithodo- 
mus hortensis VIws. d. REG. kőmagja és Lithodomus sublithophagus DORB. aff. 
lenyomata sárgás zoogén mészkőben. Az egri vincellériskola kútjából glaukonitos 
homokkőben lévő gazdag és gyönyörű megtartású fauna került LŐRENTHEY tanár 
úr birtokába, ennek földolgozási jogát ő önmagának tartja fenn. Egyelőre semmit 
sem tudunk még e faunáról, de előadó valószínűnek tartja, hogy a nevezett elő- 
fordulás az Egeden lévő rétegsor valamelyik tagjának lokális fáciese. Kocsis JÁNOS 
(a Földt. Közl. XXI. és XXX. kötetében) az egervidékiektől legnagyobbrészt eltérő 
fácieseket mutatott ki Kisgyőr és Diósgyőr vidékén. A Bükk hegység déli oldalának 
paleogén képződményei tehát a budavidékiekhez való föltünő hasonlatosságuk és a 
fáciesek gazdag váltakozása miatt különösen érdekesek és előadónak legközelebb 
folytatandó részletes kutatásai előreláthatólag szép eredményeket fognak hozni. 
TELEGDI RorH KÁRoLY előadásához hozzászólott KoRMos TivapAR, aki hozzá- 
szólásában sajnálatának ad kifejezést azon, hogy az ajnácskői csontok legnagyobb 
része eddig Bécsbe került. Annál örvendetesebb ez a szép lelet, amelyet hozzászóló 
az arnóvölgyi Rhinoceros etruscus-szal azonosnak tart. A Rhinocerus Schleiermacheri 
régebbi típust képvisel és Ajnácskőn aligha fordul elő. A pannoniai és levantei 
emeletek szintezése a gerincesek segítségével sokkal biztosabban eszközölhető, mint 
a gerinctelenekkel. 
SCHAFARZIK FERENC elnök előadja, hogy néhány éve ő maga is járt Ajnács- 
kőn bold. PErHő Gyuzával, amikor is főleg a bazaltokat tanulmányozta, de 
egyszersmind a csontos árkokat is. Kiemeli, hogy a csontok nemcsak a legalsó 
homokrétegben vannak, hanem a bazalttufa közé telepedett homokrétegben is. 
Anodonta cserepeket tartalmazó homokot ő is ismert a magasabb rétegekből, való- 
színűnek tartja, hogy az előadó által bemutatott és Pávav ELEK gyűjtötte szép 
Anodonta példány is a homokból való és nem abból a tufarétegből, honnan előadó 
az ő példányait gyűjtötte, erre enged következtetni a kövületet kitöltő kőzetanyag. 
Az előadás második részére vonatkozólag megjegyezte, hogy a Bükk-hegység 
paleogén képződményeivel bold. HANTKEN MIKsA is foglalkozott, de munkája nem 
látott napvilágot. Később Kocsis JÁnos folytatta a dolgot, de az ő tevékenysége is 
megrekedt. Örül, hogy előadó ehhez a szép föladathoz fogott és különösen az 
oligocén képződmények taglalása és a budaiakkal való párhuzamosítása engednek 
szép eredményeket remélni. 
Elnök ezután felkéri PávAaY-VagJsa FEREwc dr.-t előadásának  megtartá- 
sára. PÁvAY-VaJNa FERENC dr. a fényes kavicsokról igen érdekes szabad előadás- 
ban számol be. Az előadó kísérleti eredményeivel bizonyítja be, hogy a hazánkban 
