596 TÁRSULATI ÜGYEK. 
A kecskeméti földrengés. 
Folyó évi július hó 8-án, szombaton hajnali 2 óra után hatalmas földrengés 
reszkettette meg a Duna-Tisza közét. Szabadkától csaknem Vácig minden község 
megérezte a rengést, amelynek legnagyobb ereje azonban Kecskemét és Cegléd 
között mutatkozott. Kecskeméten hajnali 2 óra 6 perckor három erős lökés 
rázta meg a földet, dübörgés és csattogás kiséretében. Több mint ezer ház 
megsérült s temérdek kémény ledűlt. Kecskemét büszkesége : a remek városháza 
is megrongálódott, s a benne levő múzeum is sok kárt szenvedett. KaApDA ELEK 
polgármester féltve őrzött kincsei: a prehisztorikus edények és urnák össze- 
vissza töredeztek. Tudvalevő, hogy Kecskemétet mintegy öt év óta gyakran 
megkeresi a földrengés. A július 8-iki rengés sem jött egészen váratlanul. 
Emlékezzünk csak vissza, hogy a június 21-iki kecskeméti nagy-gyűlésre készü- 
lődő gazdákat, már a mult hónapban, földrengéssel ijesztgették az anti-agrárius 
lapok. 
A Nagy-Magyar-Alföld sülyedése, amit Lóczy LaJos egyetemi előadásaiban 
húsz év óta hirdet, feltarióztathatlanul halad előre, s a tektonikus erők meg- 
megrázzák alföldünk peremét, jelezve, hogy a geológiai folyamatok nemcsak 
a multban történtek, hanem a jelenben is kérlelhetetlen következetességgel 
működnek ! 
A földrengés tüneményeinek s utóhatásainak tanulmányozására Lóczy 
Laros dr. egyetemi tanár, mint a m. kir. Földtani Intézet igazgatója, már 
harmadnap Kecskemétre utazott és Kapa ELEK polgármester, KAcsón PoNGRÁC 
tanár, BALLENEGGER RÓBERT és RÉTHLy AnraL támogatásával azon iparkodik, 
hogy a szomorúan nevezetes rengésről úgy geológiai, mint fizikai szempontból 
minél tökéletesebb képet nyujtson a tudománynak. Ezekről a vizsgálatokról 
Közlönyünk legközelebbi számában kimerítő ismertetést hozunk. 
