FÖLDTANI KÖZLÖNY 
XLI. KÖTET, 1911 SZEPTEMBER—OKTÓBER. 9—10, FÜZET, 
A KRCSKEMÉTI FÖLDRENGÉS. 
Irta: BALLENEGGER RÓBERT. 
— A IV. táblával s a 48—50. ábrákkal. — 
Az 1911. év július hónap 8-án, hajnali két óra után hatalmas föld- 
rengés rázta meg a Nagy Magyar Alföldet. Főkép a Duna—Tisza közén 
jelentkezett az erős rengés, amely néhány pillanat alatt rémes puszti- 
tásokat idézett elő Kecskeméten. Ez a földrengés nem az első, amelyet 
Kecskeméten éreztek. Így három hettel azelőtt, június 21-én közepes 
erejű földrengés volt itt, amely néhány kéményt le is dobott. Három 
évvel ezelőtt, 1908 május 26-ikán is erős földrengést éreztek, amely 
károkat ií8 okozott. Régebbi időkből is ismeretes több földrengés. Így 
Rérnny AnTAL kézirati katalogusában fel van jegyezve 1561-ből (febr. 12— 
márc. 1-je közötti időből) egy katasztrofális földrengés. SZILÁDY KÁROLY dr. 
főlevéltáros úr szives közlése szerint a kecskeméti ferencrendi barátok 
házi történetében 1600 óta két földrengésről található följegyzés: 1783 
április 22-ikén hajnalban ?/54-kor és 1810 január 14-én este és éjjel, 
a híres moóri földrengéssel egyidőben. Ez utóbbi földindulásról meg- 
emlékszik néhai DiószeGi Józser kecskeméti lakosnak a városi levéltár- 
ban őrzött naplója is, amelyben még három utalás található, nevezete- 
sen 1829 Judith éjjelén éjfélkor (jún. 25), 1865 jan. 19-én este 81/2 óra- 
kor és ugyanez év jan. 28-ikán 9 órakor. Ezen utóbbi rengések azon- 
ban nem okozhattak nagy pusztításokat, mert a városi tanács üléseinek 
jegyzőkönyvei, amelyek 1591-től megvannak, nem tesznek róluk említést. 
Az idei kecskeméti földrengés tanulmányozására Lóczy Lasos dr. 
egyetemi tanár úr, a m. kir. földtani intézet igazgatója, engemet küldött 
ki. Tapasztalataimról a következőkben számolok be. 
A legnagyobb pusztítások Kecskemét város területére esnek, a mel- 
lékelt térképen (IV. tábla) ez a terület az I. számú övvel van jelölve. 
Ebben az övben minden ház megsérült, sok összedőlt, vagy pedig oly 
nagy sérüléseket szenvedett, hogy újra kell építeni; ide tartozik Kecs- 
kemét város ÉNy-i resze, a Nagykőrösi-utcától számítva, a Mária város, 
a Talfája dülő, továbbá a Katona-telep. 
Földtani Közlöny. XLI. köt. 1911. 41 
