626 BALLENEGGER RÓBERT 
A második övben (a IV. táblán II. számmal jelölve) sok ház meg- 
sérült, oromfalak ledőltek, a legtöbb kémény összetört és ledőlt. Ebbe az 
övbe tartozik Kecskemét többi negyede, a Kisnyiri állomás, továbbá 
Nagykőrös városa. 
A harmadik övben (a IV. táblán III. számmal jelölve) a károk sokkal 
kevésbé jelentékenyek, egyes házak megrepedtek, néhány kémény ledőlt. 
Ide tartozik Kerekegyháza, Lajosmizse, Czegléd, Albertiirsa, és Kécske 
községek területe. Kocséren ScHUSTER őrnagy özvegyének háza erősen 
megrepedezett, s még néhány ház. 
A negyedik övben (a IV. táblán IV. számú jelzéssel) a földrengés 
károkat nem okozott, a lakosok közül sokan álmukból felébredtek, de 
nem tulajdonítottak nagyobb jelentőséget az eseménynek. Erre a terü- 
letre esik Kecskemét DNy-i határa, a Helvécia-telep, Köncsög, Városföldje, 
Szentlőrinecz. Egyáltalán igen nevezetes, hogy a legnagyobb károkat 
szenvedett terület mellett, minden átmenet nélkül találjuk azt a terüle- 
tet, ahol a földrengés még különösebb ijedelmet sem okozott. Ennek a 
nevezetes jelenségnek magyarázására fel kell tételeznünk, hogy részben 
a kecskemét— budapesti irányban, részben erre merőleges a kecskemét— 
kalocsai irányban hatalmas vetődések mélyebbre vetették az Alföld 
bázisát. Ezen vetődések keresztezésében fekszik maga Kecskemét, ahol 
ezen geotektonikai elrendeződés következtében a legnagyobb pusztításnak 
kellett létrejönnie. 
A talaj felső rétegei semmiféle felvilágosítást sem nyújtanak a tekto- 
nikai viszonyokról, mert mindent hatalmas vastagságban, 2-—25 m futó- 
homok fed. 
A városban az épületeken észlelt törések és egyéb károk a föld- 
rengés irányát illetőleg nem sok felvilágosítást nyújtanak, amennyiben 
a legkülönbözőbb irányú falakon ugyanazok a jelenségek voltak észlel- 
hetők. Erre nézve szintén nem használhatók a temetőkben mért sírkő- 
elfordulások és azok eldölési irányai sem, amennyiben általában a 
sírkövek a sírhantra dőltek, vagyis az ásott föld iránya felé. 
Csupán azt lehetett biztonsággal megállapítani, hogy a lökések fel- 
felé irányultak, amennyiben több helyütt, ahol a sírkő obeliszkje 
a talapzathoz egy vascsap segélyével volt beerősítve, az obeliszk le- 
esett, anélkül, hogy a vascsapon a legkisebb elhajlítást is észlelhettem 
volna. Ez pedig csak úgy lehetséges, hogy egy alulról felfelé irányuló 
lökés az obeliszket kihajította. A sírkövek elfordulásai úgy pozitiv, 
mint negativ irányban 5—259-ig terjedtek. Ezen elfordulásokat alulról 
felfelé irányuló lökés is előidézhette, aminek lehetőségét SCHAFARZIK Fr- 
RENC dr. úr bizonyította be először. 
A renges irányának meghatározására használbatónak csak a város 
DNy-i részében levő konzervgyár kéményének és annak közelében levő 
