A KECSKEMÉTI FÖLDRENGÉS. 627 
néhány egyedül álló egyszerű alaprajzú építményen észlelt elmozdulások 
voltak felhasználhatók. Ezek az elmozdulások mind ÉK—DNy-i irányúak. 
Az épületeket a földrengés a legkülönbözőbb módon rongálta meg. 
A vályogépületek, amelyekben az oldalfalak a főfalakhoz egyszerűen csak 
oda vannak támasztva, a rengésre szétnyiltak, a falak eldőltek. A ve- 
gyes anyagból p. o. vályog és égetett téglából épített falak, úgyszólván 
mind megsérültek, a nehezebb fajsúlyú tégla kiesett a falból. Nagy káro- 
kat okozott a kellőleg le nem horgonyzott tetőszék elmozdulása. Veszedel- 
mes építkezési elemeknek bizonyultak továbbá a boltivek, ezek a rengési 
48. ábra. Rombadőlt ház (csizmadia műhely) a Gyík-utcában Kecskeméten. 
területen úgyszólván mind összetöredeztek és szétnyiltak. Az épületeknek 
a sarka különösen könnyen válik le. Általában véve az egyszerű alaprajzú 
épületek kevésbbé sérültek meg, mint az oldalszárnyakkal bírók, mert 
az oldalszárny más periodusban leng ki, mint a főépület, ennek követ- 
keztében elszakad tőle. A kémények igen könnyen törnek el, részben, 
mert külön lengési periódusuk van, részben, mert az elmozdult fedélszék 
elvágja őket. Ezen sérülések természetéből azt a következtetést lehet 
levonni, hogy a jövőben építendő házaknak általában egyszerűeknek, 
szilárdaknak kell lenniök, minden rész jól legyen összekötve, úgy hogy 
belső feszültségek az épületekben ne lépjenek föl, az egész olyan legyen, 
415 
