A KECSKEMÉTI FÖLDRENGÉS. 631 
kútból a rengés után kevés lilaszínű víz jött ki. Ezt a vizet megvizsgálva, 
a szintelen vízben lilaszínű pelyheket észleltem, amelyek a mikroszkóp 
alatt alga-koloniáknak bizonyultak, hamujuk erős vasreakciót adott. 
A tünemény magyarázata tehát a következő: A vascső falán élő, vasat 
kedvelő algakoloniák a rengésre a cső faláról leváltak és a kútból elő- 
ször kiszivattyuzott vízzel kikerültek, a vizet lilaszínűre festve. 
Ezek voltak a június 8-ikai nagy rengés kisérő körülményei. 
A szeizmologiai obszervatoriumokban elhelyezett készülékek följegyzései- 
nek tanulmányozása fogja megadni ezen rengés állandóinak az értékét. 
Igen értékes adatokat fog tovabbá szolgáltatni a Nagy Magyar Alföld 
lassú sülyedési folyamatának és az Alföld altalajának ismeretéhez a leg- 
közelebb Kecskeméten felállítandó CowxRap-féle inga. 
Kelt Faluszemesen, 1911 szeptember 1-én. 
MÁLLÁSI TERMÉNYEK ÉS TALAJOK BIKSZÁD FÜRDŐ 
KÖRNYÉKÉN. 
Irta: GLINKA K. D. dr., novo-alexandriai tanár. 
. — Az 51—54. ábrával. — 
A kis Bikszád gyógyfürdő síkságon terül el, amelyet a Tisza egyik 
mellékfolyójának, a Túrnak vizei öntöznek. Északról, keletről és délről ezt a 
síkságot az Avas-hegység veszi körül, amelynek abszolut magassága 1200— 
1300 m. Magának a fürdőnek a tenger szintje fölött való magassága 160 m. 
A Bikszád környékének geológiai viszonyairól szóló irodalom, amelyet 
a m. kir. "Földtani Intézet könyvtárából Timkó IMRE barátom szívességéből 
kaptam, nem gazdag. GóTTMANN K.! munkájában a műhöz mellékelt vázlatos 
térkép az Avas-hegységben Bikszádtól ÉÉK-i irányban porfirokat, DDNYy-i 
irányban pedig alluviumot tüntet föl. Trachitok ÉÉNYy-ra vannak, NyDNy-ra 
molassz van szénnel. A porfir szerző szerint a fémes tellérektől messzire, 
rendesen kemény és afanitszerű. A trachit csak egyetlenegy helyen, neveze- 
tesen Tomás Varaljától D-re képez külön hegycsoportot, másutt csak mint 
kisebbszerű kiömlés található. A trachit tömege kemény és nagyszemű, túl- 
súlyban tartalmaz nagy, üvegszerű földpátkristályokat. A trachit mindenütt 
porfirba megy át, gyakran ez utóbbihoz igen hasonló és mint ennek változata 
tekinthető. SZELLEMY Géza? dolgozatához csatolt térképen Bikszád közvetlen 
1 GÖTTMANN: Berichte über die Mitteilungen von Freunden der Naturwissen- 
schaften in Wien. Bd. III. 1847. S. 1—13. 
2 SZELLEMY GÉZA: A Vihorlat-Guttin trachithegység érctelepei. Bányászati és 
geologiai millenniumi kongresszus Budapest, 1896 szeptember 25. és 26-án. 
