634 DI GLINKA K. D. 
ritkább és nincs olyan szabályos alakja, mint a plagioklasz kiválásoknak. 
A magnetit kis szemcsékben fordul elő, amelyeknek gyakran derékszögű kör- 
vonalai vannak. A nagy zárványok plagioklaszokból állnak és majdnem szín- 
telen augitokból. Ez utóbbiból a rhombos változatok észlelhetők. 
Ezen adatok, valamint a kémiai összetétel alapján kimondhatjuk, hogy 
Bikszád közvetlen környékének kőzetei részben augit-andeziteknek, részben 
hipersztén-andeziteknek tekintendők," 
A részletes petrografiai mázgzáleű nem feladatom és azért csupán a fel- 
sorolt adatokra szorítkozom. 
Bikszád fekvlése erősen öntözött síkságban köny- 
53. ábra. Az Avas-hegység andezitjének vékony csiszolata poláros fényben. 
nyen lápképződésre vezetne, ha a víz levezetése nem volna oly 
tökéletes és ha az elpárolgás nem volna oly erős. Tudvalevő, hogy Bikszád 
47" 50" északi szélesség alatt fekszik. Ez a két utóbbi körülmény okozza azt, 
hogy Bikszád környékén nincsenek lápok, bár a síkon gyakran észlelhetők 
nedves rétek. Egy részét a síkságnak most is hatalmas tölgyek borítják, me- 
lyek közül egyik-másik több száz éves, sőt vannak ezer évesek is a fürdő park- 
jában levő tölgyek között. A sok nedvesség, az erdő és a mezővegetáció hatá- 
sára a síkon tipusos podsoltalajok — és átmeneti talajok a tipusos podsoloktól a 
lápszerű talajok felé — fejlődnek ki. A podsoltalajok profiljai a bikszádi síkság 
mikroreliefje szerint különbözőek. A magasabban fekvő helyeken, melyeket 
leginkább szántanak, gyengén podsolosodott talajok vannak és a humuszréteg 
alatt fekvő rétegek szine határozottan sárga (az anyakőzet szine). A mélyebben 
