MÁLLÁSI TERMÉNYEK ÉS TALAJOK BIKSZÁD FÜRDŐ KÖRNYÉKÉN. 637 
Már előbb említettem, hogy a bikszádi podsolok igen gazdagok ortstein- 
konkréciókban, ami arra késztetett, hogy a nagymennyiségű vas- és mangán- 
oxid eredetét keressem. Mindenekelőtt feltünt, hogy a bikszádi síkság agyag- 
jaiban, ahol azokat nem fedi tipusos podsol, igen gyakran kicsiny, sőt néha 
nagy zárványok találhatók, amelyek szintén agyagosak, de némileg tömöt- 
tebbek, mint maga az agyag. Ezen zárványok sok vas- és mangánoxidot 
tartalmaznak, amelyek mint kötőanyag szerepelnek. Miközben ezen zárványokat 
figyelmesen tanulmányoztam, arra a következtetésre jutottam, hogy ezek egy 
54. ábra. GLINKA tanár az Avas-hegység lejtőjének talajszelvényét vizsgálja. 
régi mállási terméket képviselnek, amely másodlagos fekhelyén kissé elválto- 
zott. Miután a bikszádi síkság agyagjai oly hordalékokból keletkeztek, amelyek 
a szomszédos hegyoldalakról mosattak le, tanulmányoznom kellett ezen hegy- 
oldalakat. Az első kirándulásomon Bikszádtól északra már igen érdekes dol- 
gokat láttam. Magában a faluban és különösen a hegyoldal közelében meg- 
találtam az itteni andezitek vörös mállási terményét, amely kinézését és 
strukturáját illetőleg a Batum melletti Tschakwa vörös talajaira emlékeztetett, 
amelyeket néhány évvel azelőtt tanulmányoztam. Ez utóbbiak szintén andezitek 
mállásterményei. A vörös szín, a szabálytalanul fellépő barna szinű mangán- 
