MEGJEGYZÉSEK BUCCARI KÖRNYÉKÉNEK TEKTONJKÁJÁHOZ. 645 
megvan akkor, ha a földkéreg gyűrendő részét oly tömegek boritják, melyek- 
nek súlya túlhaladja a kőzet nyomószilárdságát. Ez esetben minden további 
nélkül elképzelhető a teljes szétrombolódás és átkristályosodás nélküli latens 
plasticitas. Máskülönben lokális töréseknek s áttolódásoknak kellene történni, 
ami mellett a kőzetkomplexumok a törési helyek között alig deformálódnak. ! 
A nyomás alatt nem álló mészhegységnek húzó szilárdsága meg elenyésző cse- 
kély, pedig a gyűrődés húzó feszültséget kíván. 
Lássuk most, hogyan áll ez a két feltétel a mi konkrét esetünkben. Ha 
a mészkő nyomószilárdságát közepesen 1000 kg/cm?, azaz 10000 T/m?-nek 
vesszük, úgy ez, 2-5 fajsúly mellett, egy 3500 m vastag hatalmas kőzettestnek 
felelne meg. Hogyan fejthetné ki ezt a terhelést meszes-agyagos parti kép- 
ződmény? Ez volna tehát az egyik föltétel. A másik elengedhetetlen föltétel a 
gyűrődő tömegek mély fekvésére vonatkozik, tekintettel az erőhatások lokalizá- 
lására. Tekintsünk el az elméleti földfelület görbületétől és képzeljünk el egy 
hegyvidéket hegygerincekkel, mélyedésekkel, árkokkal. A hegyvidék legmélyebb 
pontja lesz a legmagasabb nivófelületet, amelyben még horizontális gyűrőerő 
lehetséges. Ennél magasabban fekvő erőnek nem volna ellenállása. Pedig 
minden nyomást kifejtő test ellenállást kíván, amely ellenállásnak meglehetős 
mélyen kell feküdnie, úgy hogy azt a törekvését, hogy az erőhatásnak engedjen, 
az őt fedő tömegek súlya fogja fel (kompenzálja). A mi konkrét esetünkben : 
Hegygerinc egy sekélytengerben, ellenállásul csak a tengeröböl (-ág) s egy 
frissen rakódott, nem valami hatalmas, még alig megülepedett üledék. Én 
azt hiszem, ez kevés. 
Látjuk tehát, hogy a fekvő redők képződéséhez szükséges föltételek egyike 
sem volt meg. Erős tektonikus zavarok mutathatók ki s az erő, amely 
ezeket okozta, kell, hogy mélyen feküdjék a tagozott s részben fiatal üledé- 
kekkel fedett partvidék alatt. Keressük most ennek a mélyen fekvő erőnek 
a hatását a rétegek fölépítésére a földfelület közelében. Intenziv gyűrődés, 
húzószilárdság hiányában nem lehetséges. Ehelyett azonban hosszanti törések, 
melyek a nyomás irányára körülbelül merőlegesek, s melyeket a régibb, már 
meglevő s más lefutású zavarodások irányukból eltérítenek. A nyomás tovább 
hat, a hosszanti törések határolta rögöket kiemeli, úgy hogy a nyomás iránya 
egyszer törések és eltolódások következtek be, ott a nyomás többé nem oszlik el 
egyenletesen, hanem alkalmazkodik a préselt test rugalmasságához. Megeshetik 
tehát, hogy ez a nyomás helyenkint meghaladja a kőzet rugalmassági határát, a 
kőzet pedig ezeken a helyeken a környezet miatt nem tud kitérni, úgy hogy ilyetén- 
képen létrejönnek a deformáció feltételei. S ilyenkor aztán törés nélkül deformált 
kőzeteket találunk látszólag változatlan környezetben. Ilyen jelenségeket nemcsak 
a Karszt-hegységben figyeltem meg, hanem különösen szépen a Kitzbuhlerhorn 
vasas mészkőkonglomerátumain (Tirol), valamint a Maas-völgyben Ivoir mellett, 
Belgiumban. Ezek a jelenségek azonban nincsenek befolyással az illető terület tek- 
tonikai képére. 
1 Ahol a mész kövületeket tartalmazott, azok épek voltak, pedig ha a mészkő 
intenziv redőzésnek lett volna alávetve, a kövületek a nyomás irányában kétség- 
telenül eltorzulnak, ami sehol sem fordult elő. 
