648 TERZAGHI KÁROLY. 
dása, lesülyedése és diszkordanczia az ő összes kísérő jelenségeivel, különös 
tekintettel a feltorlódás idején fennállott hegyrajzi viszonyokra. Szükséges egyes 
jól feltárt pontok alapos tanulmánya. E beható vizsgálatok alapján pontosan 
meg fogunk ismerkedni a Karszt tektonikájának jellemző vonásaival s fel fogjuk 
ismerni, hogy geologiai szelvények szerkesztésénél és a földtani térképezés 
magyarázatánál mely föltevések engedhetők meg és melyek nem. Elsősorban 
azonban azt hiszem, hogy oly zűrzavaros településű pontokat, mint a driveniki 
Várhegy és a buccarii márgabánya, különös gonddal kell térképezni. 
A föntebbiekkel kapcsolatban bátor leszek néhány szót szólni a dolinák 
képződéséről is, mivel ezt a tárgyat is érintettük, amikor Hreljin felől átszeltük 
a Karsztplatót. Én ugyanis a szelid lejtőjű Karsztvölgy és a dolina között 
semmi elvi különbséget nem látok, utóbbinál a völgyvonal egyszerűen csak egy 
mélységi pontban koncentrálódik. Tekintettel a mészkő áteresztő voltára, ez 
lehetséges és nem nagyon csodálatos. Ellenben rejtélyesnek tünt fel eddig a 
dolina és a völgy, valamint hosszúra nyúlt gerincek lejtőinek keletkezése, ha 
tekintetbe vesszük a mészkő sajátságait. Úgy a zZutalokvai uvala dolináinál, 
mint számos mészkőlánc oldalán nagyon állandónak találtam a maximális 
lejtési szöget. Ennek igazolására szolgáljanak a következő adatok : 
Senjsko Bilo .. .. .. .. 339 40"  Germada (Krajna) .. .. 329 50" 
Velebit Kos$injnál 339 40"  Nanos (Ubelskónál) .. 329 50" . 
Pljegivica Bihaé felé . 309 20" 944 ((BlanimánáD a. 2. 302201 
A lejtésnek ez a szabályossága annyira szembeötlő, hogy kopár oldalakon 
valósággal meglepi az embert. Vaskos, szabálytalan sziklatömegek törnek le a 
lejtőről s ilyen képzeletbeli síkhoz mégis annyira alkalmazkodnak, hogy úgy 
látszik, mintha hajlott, kissé érdes síkra tekintenénk. Hogy lehetséges ily lapok 
keletkezése oly kőzetnél, amely (tiszta állapotban, ahogy nem ritkán fordul elő) 
a levegőn nem esik szét törmelékké, hanem amelyet kizárólag a reá eső csa- 
padékvizek bontanak el vegyi úton s amely adott esetben meredek, sőt áthajló 
szakadékok alakjában is megmarad? Ezzel a kérdéssel behatóan foglalkoztam. 
Benne látom a dolinakérdés magvát s úgy hiszem, hogy készülő részletes 
munkámban sikerülni fog ezt a kérdést vegyileg és fizikailag kétségtelenül 
megoldani. A lejtés keletkezése történetéből szükségszerűleg következik lefolyás- 
talan mélyedések létrejötte, amint azt említett munkámban részletesen ki 
fogom fejteni. 
Kelt Grazban, 1910 őszén. 
