A MAGYARHONI FÖLDTANI TÁRSULAT PÜNKÖSDI KIRÁNDULÁSA A BALATON KÖRNYÉKÉRE. 655 
1—2 m vastagságban. A kavicsok anyaga főképen a Bakonyból származó 
mezozoikus mészkő és dolomit, tehát egy innét lenyúlt pleisztocénkori 
törmelékkúppal van dolgunk. Ez a kavics Tihany felé vastagszik. Lóczy L. 
fölemlítette, hogy ott, ahol ezek a pleisztocén kavics törmelékkúpok az 
alaphegység lábánál levő lágy pannoniai rétegekre rátelepszenek, ott azokat 
megkímélte az erózió. Ugyanez az eset áll a bazalttufára és bazaltra 
vonatkozólag is. Mindenütt, ahol ezek az utóbbiak jelen vannak (Tihany, Ba- 
dacsony, Szentgyörgy) megvédték az alattuk levő pannoniai (pontusi) réteg- 
csoport magasabb rétegeit az elhordatástól, ellenben egyébütt többé-kevésbbé 
áldozatul esett ez a rétegcsoport az eróziónak. 
57. ábra. Kavicsterrasz az aszófői állomásnál. (TREITz PÉTER fölvétele). 
Tihanyra menve, a félsziget nyakán fekete réti agyagot észlel- 
tünk. Igen érdekes a külső tavat lecsapoló, a 18-ik század végén a sziklába 
vágott mesterséges árok, amely nagyobbrészt a bazalttufába van bemé- 
lyesztve. Az árok közelében sok, a Bakony kőzeteivel azonos mészkő- és dolomit- 
kavics fordul elő, amelyek eredetéről a vélemények eltérők voltak. A. kirán- 
dulás egyes résztvevői olyan módon származtatták, hogy az nem volna egyéb, 
mint az imént leírt, a Bakonyból lenyúló törmelékkúp egy foszlánya, amelyre 
a bazalttufa rátelepült volna; tehát a bazalttufának s a bazalt- 
nak kitörése egészen fiatal korban, a pleisztocénben történt volna. 
Mások szerint a kavicsokat mesterségesen hordták oda, mivel a bazalt- 
tufának közvetlen rátelepülése nem látható világosan. Ismét mások szerint 
