656 Dr: SCHRÉTER ZOLTÁN 
az erupció alkalmával a bazalttufa ragadta volna föl ezeket a kavicsokat 
a szálban levő rétegekből a mélységből magával. 
Majd az apátsági templom felé haladva, az út mentén a változatos szer- 
kezetű bazalttufát és brecsát vizsgáltuk, amelyben zárványként 
előfordulnak : fillit, kristályos mészkő és szarmata mészkő darabjai. A tufa- 
rétegek közé települve, coccolithos szerkezetű bazaltlávát ismételten ész- 
leltünk. A bazaltnak eme több ponton való előfordulásából: arra következ- 
tethetünk, hogy számos kisebb vulkáni kitörés volt a szigeten. A tihanyi 
bazalttufa fölfelé átmegy helyenkint, nevezetesen a kolostor közelében, 
meszes-kovás üledékbe, ami már inkább a hévforrások tevékenységé- 
nek eredményéül tekintendő. Fölötte TREirz PÉrER tipusos renzinát talált. 
mint mállási terméket. Az apátsági templom közelében pedig alkalmunk volt 
gyönyörködni a régi hévforrások, valószinűleg geizirek pompás lerakódásaiban, 
a nagy pittoreszk sziklákat alkotó szivacsos-likacsos kovás üledékekben, 
amely posztvulkánikus tünemények valóban párjukat ritkítják. 
Ezután a kolostor mögött leereszkedtünk a Balaton partjára, ahol a 
bazalttufa alatt levő pannoniai (pontusi) agyagból a ckecske- 
körmök, Lóczytól fölfedezett lelőhelyéről gyűjtöttünk kövületeket. A tihanyi 
gyerekek az ebből kimosott, a balatonparti hullám verésétől koptatott kagylókat 
ássák a törmelékből, mert ezeknek a lekoptatott Congeria ungula caprac 
kagylóknak van kecskeköröm alakjuk. 
Végül visszamentünk Aszófőre, ahonnét Badacsony állomásra utaztunk. 
Innét még aznap délután folyamán megmásztuk a Badacsony bazaltplat ó- 
ját. Ez útunk alkalmával mindazokat a morfológiai jelenségeket észlelhettük, 
amiket már HOoFMANN KÁRoLnY leírt a balatonvidéki bazaltokról szóló munkájá- 
ban. Mindenekelőtt tapasztaltuk, hogy a hegy oldalának alsó lankás lejtője a 
pannoniai (pontusi) emelet homok- és agyagrétegeiből van fölépülve, 
amely a szőlőknek voltaképeni talaját szolgáltatja. E fölött fekszik a bazalt - 
takaró, amely minden oldalról roppant meredek, néhol függélyes falakkal, 
illetőleg szabályosan sorakozó oszlopokkal határolódik. Teteje egészen sik; 
helyenkint csekély mennyiségű fehér kvarchomok van jelen a bazalt 
fölött, ami kétségkívül alulról, a pannoniai rétegekből fölfujt homoknak 
minősítendő. Északkelet felé, ahol az erózió leginkább megtámadhatta a 
bazaltot s a mállás is legenergikusabban történt, nyitott kapuszerű völgy 
van, amelynek pompás sziklái elragadó tájképet nyujtanak. Tökéletesen ugyanez 
észlelhető a később fölemlítendő Szentgyörgy-hegyen is. A hegytetőn álló 
kereszt mellett jól észleltük a bazalt kokkolithos szerkezetét, ami a bazalt- 
láva tömegében itt több ponton is mutatkozik. 
A következő napon vonaton Gulács állomásig mentünk, majd innét 
gyalog a vasúti töltés mentén északnak, ahol a mult években létesített buda- 
pest—tapolczai vasút építésekor mélyesztett anyaggödröket vettük vizsgálat alá. 
Azt észlelhettük, hogy a vékony alluviális takaró alatt mindjárt a panno- 
niai (pontusi) emelet rétegei következnek és pedig konglomeratumok 
alakjában. Ha a közeli környéket is tekintetbe vesszük, úgy világossá válik, 
hogy itt apannoniai(pontusi) emelet legalsóbb (fekvőbb) rétegeivel 
