A MAGYARHONI FÖLDTANI TÁRSULAT PÜNKÖSDI KIRÁNDULÁSA A BATATON KÖRNYÉKÉRE. 657 
van dolgunk, amelyek a környéken közvetlenül a szarmáciai emelet 
mészköveire telepszenek. A durva kvarckavicsból összetevődött kőzet anyagát 
csakis az alsó, illetőleg a felső mediterrán emelet átmosott kavi- 
csainak minősíthetjük, tehát egykori törmelékkúp jellegű üledéknek tekinthet- 
jük. Egyébünmnét, pl. közvetlenül kristályos pala alaphegységből nem származ- 
58. ábra. A Szigligeti Várhegy megmászása (TREITZ PÉTER fényképe). 
tatható, mert ebben az időben a délen végighúzódott alaphegység már a 
mélybe sülyedt volt. 
A konglomerát kavicsszemei kovasavas kötőanyaggal vannak igen szi- 
lárdan összecementezve. Erre nézve az a nézet vetődött fel, hogy a kavicsokat 
talán itten fölfakadt, kovasavat lerakó hévforrások cementezték össze. Lóczy L. 
megjegyezte, hogy a konglomerát csak lokálisan van mint ilyen kifejlődve, a 
legtöbb helyütt átmegy laza kavicsba és homokba. Néha a homok is szilárd 
kvarcithomokkővé áll össze, pl. Kővágóörs környékén. 
Legérdekesebbek azonban a kvarcos konglomerátum felületén észlelhető 
deflációs nyomok. A kemény kőzet egészen simára, sőt fényesre van 
Földtani Közlöny XLI. köt. 1911. 43 
