658 DI: SCHRÉTER ZOLTÁN 
súrolva; néhol jól kivehető éles kavicsokká (dreikanterekké) is 
csiszolódtak egyes darabjai. Kétségkívül ezekben a nyomokban a pleiszto- 
cén-korbeli (esetleg még a levantei emeletbe visszanyúló) sivatagos, 
vagy legalább is pusztai jellegű klimának, a szelek uralmának nyomait, bizo- 
nyítékait kell látnunk. Ismeretes, hogy a Dunántúl sok helyén, legközelebb 
pl. Tapolcza környékén a szarmáciai mészkőplató fölött rendkívül nagy 
számban lehet tipusos, ugyanilyenkorú éles kavicsokat lelni. 
A Szentgyörgy-hegy tövében a pannoniai emelet rétegeibe mé- 
lyesztett téglagyárat volt alkalmunk megtekinteni. A Szentgyörgy-hegy oldalán 
fölfelé ép úgy, mint a Badacsonyon váltakozva pannoniai agyag és 
homok telepszik, amely helyenkint vörhenyes, nyirokszerű agyaggal s feljebb 
bazalttörmelékes barna agyaggal van borítva. Fölérvea bazaltplató tövébe, 
alkalmunk volt ennek a tájképi szépségeiben is gyönyörködni. Itt is megvan 
a Badacsonynál már leírt skőkapus. A hatalmas oszlopok, amelyek eredetileg 
5—7-szögletesek voltak, az idők folyamán a mállás következtében lassanként 
legömbölyödtek, elvesztették éleiket. Az oszlopok ezenkívül horizontális elválási 
lapokkal is tagozva vannak. Érdekes jelenség, hogy a horizontális elválási 
lapok mentén néha mázsányi oszlopdarabok eltolódást mutatnak. [Lóczy igaz- 
gató úr szerint ennek oka az oszlopok közé beszivárgott víz meg- 
fagyásában keresendő, amely kiterjedésével az egész oszloprészt odébb 
mozdította. A tetőn alkalmunk volt a likacsos, salakos bazaltot is 
konstatálni, amely valószinűleg a legfiatalabb, gázban bővelkedő erupciói termék 
volt. A hegy délnyugati részén Lóczy L. igazgató úr egy régebbi calderát 
lát, amelynek peremén (keleten) tört föl egy fiatalabb eruptivus tömeg. Igen 
érdekes a bazalttufa és breccsia elhelyeződése is; tudniillik a Szent- 
györgy-hegynek (valamint a többi bazalthegyeinknek is) uralkodólag a déli- 
délkeleti részén találjuk a tufát és breccsiát. Ennek a körülménynek 
magyarázatát Lóczy L. abban látja, hogy a vulkánok kitörésekor, tehát a 
pannoniai (pontusi) emelet végén, illetőleg alevantei emelet- 
ben is az északi, északnyugati szelek uralkodtak, amelyek a hamuhullást dél- 
kelet felé terelték. A Szentgyörgy-hegyen lévő bazalttufából pompás 
bombákat gyűjtöttünk, amelyek tipusos alakjukra nézve vetekednek a Vesuvioról 
származókkal. 
" Innét átmentünk még Szigliget régi várromkoronázta ormára. Ez nyugati, 
459-os dülésű bazaltbreccsiából és tufából, részben palago- 
nitos tufából van fölépülve, amelyen egy bazalttelér is keresztül- 
hatol. Szigligetről Badacsonyba mentünk vissza. ahonnét még aznap Buda- 
pestre utaztunk. 
Ismertetésem befejezésével el nem mulaszthatom úgy a magam, mint a 
kirándulásban résztvevő társaim nevében is őszinte köszönetet mondani Lóczy 
Lasos dr. egyetemi tanár úrnak, társulatunk választmányi tagjának, a tanul- 
ságos kirándulás vezetéseért, valamint SEMmsex AnpogR dr. úr ő méltóságának, 
társulatunk tiszteletbeli tagjának azért, hogy a kirándulás költségeinek fedezé- 
séhez hozzájárulni szíveskedett. 
Kelt Stájerlakon, 1911 július hó 14-én. 
