666 D: KADIÓ UTTOKÁR 
lebonyolításához szervezett munka szükséges. Ép ezért indokolva volt, hogy a 
Magyarhoni Földtani Társulat kebelében ilyen kutatásokra különböző szakmájú 
buvárok szervezkedjenek. 
A Baradla-barlang rendszeres átkutatását az ásatásokkal kezdtük, mert 
ezek előreláthatólag a legtöbb időt és a legtöbb költséget fogják igényelni. 
Minden egyébb kutatás, úgymint a barlang leírása, a geológiai felvételek, a 
topografiai és hidrografiai viszonyok vizsgálata az ásatásokkal párhuzamosan 
vagy később is végezhetők. 
E barlang rendszeres felásatására a Barlangkutató Bizottságának folyó évi 
április hó 26-án tartott bizottsági ülésen elfogadott határozata értelmében én 
kaptam megbízást. Feladatomhoz képest SrzGmerH KÁRoLY igazgató úrral folyó 
évi szeptember hó 5-én Aggtelekre utaztam és a Baradla-barlangban október 
hó 5-ig ásattam. Erre a célra a Magyar Nemzeti Múzeum Archeologiai Osz- 
tálya 500 K, a Magyar Kárpát-Egyesület (Keleti Kárpátok Osztálya) pedig 
200 K-át adományozott. Összesen tehát 700 K állott rendelkezésemre. A. Magyar 
Nemzeti Múzeum föntebbi áldozatán kívül saját költségén MáRrown [Lasos dr. 
archeologus urat küldte ki, aki az ásatásoknál szíves utbaigazításaival segéd- 
kezett és a legnagyobb készséggel az archeologiai anyag feldolgozására vállal- 
kozott. Alig kell említenem, hogy az ilyen ásatásoknál a geologus és archeologus 
közreműködése milyen nagy előnnyel jár. Mielőtt tulajdonképeni ismerteté- 
semre áttérnék és ásatásaimról beszámolnék, legyen megengedve a barlangot 
néhány általános vonásban megismertetni. A barlang pontos leírása báró NyÁRY 
JEwxő nagy monografiájában és SIEGMETH KáÁRoLY ismertető dolgozataiban található. 
A Baradla-barlang Aggtelek község határában, Gömör és Kishont 
vármegye keleti szélén, Abauj-Torna vármegye közvetlen szomszédságában 
fekszik. A barlangnak tudvalevőleg két bejárata van. A. régi bejárat a községtől 
nyugatra, 1 km távolságra a Pelsőcz felé vezető országút mellett van. Bejáratát 
már messziről magas sziklafal és egy turistaház árulja el. Az új bejárat a 
községtől keletre, majdnem 3 km távolságban a Jósvafő felé vezető országút 
mellett egy széles dolina talpán nyílik. Ezt a bejáratot szintén két kis épület 
jelzi. A régi bejárat természetes úton, egy hatalmas litoklázis mentén lesülyedt 
mészkőrög folytán nyílt meg; az új bejárat ellenben mesterséges, ezt 1890. 
évben törték át. A barlang első felvételét Raxsz KeEREszrÉLyY 1801. és 1802. 
években végezte; ő a barlangot csak a Vaskapuig ismerte. 1829. évben Vas 
IumRE mérnök a barlangot újból fölmérte és ez alkalommal a barlang további 
részét fedezte föl egészen a Pokolig. A barlang legújabb felmérését 1885. és 
1886. években MüwxsicH KáLMAN bányatanácsos végezte. 
A Baradla-barlangot elsősorban óriási kiterjedése és gazdag cseppkő- 
képződményei teszik nevezetessé. A barlang teljes hossza kb. 8-7 km, ebből a 
főágra 5-8 km, a mellékágakra pedig 29 km esik. A barlang egy folyó med- 
réhez hasonlít, mely kisebb-nagyobb kanyarulatokban először keleti irányban 
halad, ezután egy nagy kanyarulatban délkeletre, majd ismét keletre fordul; 
közel az új bejárat betorkolásához északra fordul s ezt az irányt egész végig, 
a Pokolig megtartja. Ezen a hosszú úton a barlang főága sok helyen hol 
összeszűkül, hol pedig kitágul és hatalmas termeket alkot. A főágon kívül a 
