ADATOK NYITRAMEGYE PLEISZTOCÉN FAUNÁJÁNAK ISMERETÉHEZ, 737 
tis complanatus L., 24. Gyraulus albus Münn., 25. Vivipara contecta MILLET, 
26. Valvata cristata Müni., 27. Gyelostoma elegans Münr., £28. Acme cf. 
vedogyra PALADILHE, 29. Fossarina cf. pusilla GMEtL. 
A változatos, szép fauna főérdekessége a Campylaea banatica, Chilotvema 
lapicida, Cyeclostoma elegans és az Acme cf. voedogyra jelenléte. 
A C. banatica-t csak nemrég mutattam ki Magyarország pleisztocén 
faunájából,! s ez alkalommal utaltam arra, hogy miután ez a faj a thüringiai 
pleisztocénből ismeretes (7. canthensis BEYR.-rel azonos, lehetetlen, hogy mai 
elterjedési köre és németországi pleisztocén előfordulása között valaminő kap- 
csolat ne lenne. Az, hogy ez a klasszikus faj most a nyitramegyei pleisztocén- 
ből is előkerült, feltevésemet teljes mértékben igazolja és joggal enged arra 
következtetnünk, hogy a (. banatica fosszilis alakja Magyarország északnyugati 
részén idővel még több helyről előkerülhet. 
A GC. banatica nyitramegyei előfordulását még érdekesebbé teszi a (/y- 
clostoma elegans MüLgnr. és a Chilotrema lapicida L. jelenléte. A magyar 
birodalom pleisztocén faunájában mind a kettő új, sőt az utóbbinak élő alakja 
sincs hazánkból biztosan kimutatva. Soós szerint? a Ch. lapicida. ccsaknem 
egész Európából ismeretes, de hogy nálunk előfordul-e, nem bizonyos. LÁNG 
Apponyról és Ghymesről, SrEsz pedig Selmecről említi, ott azonban rajtuk 
kívül senkisem találta. A Nemzeti Múzeum gyűjteményében négy példány van 
belőle cHungaria, jelzéssel, de hogy ezek valóban magyarországiak-e, az 
fölötte kétséges.s 
Annyi most már bizonyos, hogy ez a faj — ha talán ma már nem is 
él nálunk — a pleisztocén korszak idején még honos volt a magyar fauna- 
területen. Ez a tény annál érdekesebb, ha tekintetbe vesszük, hogy a Ch. la- 
picida és a Gyelostoma elegans Thüringia területén, tehát ott, ahol a pleisz- 
tocénben még a GC. banatica is honos volt, ma is együtt él.? 
A Ch. lapicida jó leírása Soós fentebb említett munkájában megtalál- - 
ható s ezért azt, a Gyclostoma elegans-éval együtt — melyet mindenki ismer — 
mellőzöm. 
Feljegyzésre méltónak tartom azonban azt a körülményt, hogy a C. ele- 
gans a magyar birodalom területén voltaképpen csak Horvátországban él, 
ahonnan, vagy talán Stájerországból — mint legújabban kiderült — Somogy- 
megye legdélnyugatibb részére, Zákány és Légrád vidékére is eljutott. Azt jól 
sejtette CLEssis,7 hogy ez a faj Horvátország legészakibb részein is előfordul, 
de azt, hogy a bánsági részeken is élne — mint ugyancsak CLESSIN véli — 
nem tartom valószínűnek. 
1 Campylaea banatica (PARrscH) Rossm. és Melanella Holandri FÉR. a Magyar 
Birodalom pleisztocén faunájában. Földt. Közl. XXXIX. köt. 3—4. füz. 
2 Magyarország Helicidái. Állatt. Közlem. III. köt. 3. füz. 179. 1. 
5 Gorpruss: Die Binnenmollusken Mitteldeutschlands. Leipzig, 1900. p. 239. 
és 122. 
4 S. CLESSIN: Die Molluskenfauna Oesterreich-Ungarns und der Schweiz. 
Nürnberg, 1887. 588—989. I. 
