738 Dr KORMOS TIVADAR 
Weiss a Balaton mellékéről említi ezt a fajt,! ahol tényleg előfordul, sőt 
Tihany és Kisapáti környékén igen gyakori, csakhogy — mint arról személyesen 
meggyőződtem — ott ma már nem él s a gyűjtött és még gyűjthető pél- 
dányok fosszilisak vagy legalább is subfosszilisak. SCHAFARZIK FERENC szerint? 
Esztergom-megyében ca sátorkői pusztától délnyugatra a patak mentében vagy 
1 méternyi vastagságban turfás a homoktalaj s itt tényleg még a legutóbbi időkig 
mocsarak voltak, amelyekben buja növényzet díszlett. Nevezetes lelőhely ezen 
turfás réteg egyszersmind a eyclostoma-ra nézve, mely itt egyéb gasteropodákon 
kívül roppant mennyiségben található.; Ez a subfosszilis és kétségen kívül 
szintén holocén előfordulás azért igen érdekes, mert a C. elegans itt is, épen 
úgy, mint a Balaton partján, mocsaras területen élt, ami — tudva azt, hogy 
ez a faj jellemző karszti alak — ismert életmódjával éles ellentétben van. 
Tovább így folytatja ScCHAFARZIK: cKülönösen érdekes a Gyclostoma elegans 
előfordulása ezen a helyen, minthogy ezen faj a malakozoologok szerint Ma- 
gyarországon csak még a Fertő mellett, továbbá a Fruska Gorában és Erdély- 
ben él.; A Fertő-tó környékének faunáját, sajnos, még nem ismerem s így — 
ámbár a hazai szakirodalomban ennek egyebütt semmi nyoma nincs — lehet- 
séges, sőt valószínű, hogy ott tényleg él, vagy legalább is élt. Ami ellenben a 
C. elegams fruskagorai és erdélyi előfordulását illeti, arra nézve saját tapasz- 
talatom és irodalmi adatok nyomán is bizvást állíthatom, hogy ott ez a faj 
nem fordul elő. Az erdélyi részekből eddig cyclostoma tudtommal egyáltalában 
nem ismeretes, de ha onnan ennek a nemnek a képviselője valamikor elő- 
kerülne, az nem igen lehetne más, mint a Mehádiáról és a Fruskagórából 
ismeretes (C. costulatum ZGn. 
Magam — úgy látszik, téves információ alapján — Visegrádról említet- 
tem egy ízben? a GC. elegans-t. Azóta ott jártam s miután a legszorgosabb 
keresés mellett sem tudtam ráakadni, ettől az adattól el kell tekintenünk. 
Ami végezetül az Acme cf. oedogyra  PALADILHE nyitrai pleisztocén elő- 
fordulását illeti, erre nézve be kell vallanom, hogy e faj meghatározását, mi- 
után egyelőre csak két köőbélről van szó s az Acme-fajoknál a rendszertani 
megkülönböztetés tisztán a héj sajátságain alapszik, nem tartom véglegesnek. 
Az A. perpusilla és A. oedogyra-fajokkal történt összehasonlítás után a nyitrai 
Acme-példányokat egyelőre az utóbbi fajhoz sorozom, annál is inkább, mert 
az A perpusilla csakis Mehádiáról ismeretes s így a nyitramegyei kőbelek 
inkább az A. ocdogyra-hoz sorozhatók, amely az erdélyi részek területén eléggé 
gyakori s ennélfogva — nagyobb elterjedtsége és a GC. banatica-val való ana- 
logiája révén — nyitramegyei pleisztocén előfordulása valószínűbb, mint az 
A. perpusilla-é. 
1 WEIrss ARTHUR dr.: Pótlék a Balaton-tóban és környékén élő puhatestűek- 
nek felsorolásához. Balaton tud. tanulm. eredm. II. köt. Pótlék az első részhez. 1903. 
2 SCHAFARZIK FERENC : Jelentés az 1883. év nyarán a Pilis-hegységben eszközölt 
földtani részletes felvételről. M. kir. földt. int. évi jelentése 1883-ról. 113—114. lap. 
3 Beitráge zur Molluskenfauna des kroatischen Karstes. Nachrichtsblatt d. 
deutschen Malacozool. Gesellsch. Heft 3. 1906. 151—152. lap. 
