A PÜSPÖKFÜRDŐI SOMLYÓHEGY PLEISZTOCÉN FAUNÁJA BIHARVÁRMEGYÉBEN. 741 
nem élnek, három (Neomys fissidens, Ursus spelaeus, Megaceros giganteus) 
már a geologiai jelenkor (holocén) előtt kihalt, míg kettő (Castor fiber, Canis 
familiaris palustris) még a történeti időkben itt élt. Végül két faj (Cricetulus 
phaeus, Cechotona sp.), amelyeket gyűjteményemben csupán 1—1 darab (1 áll- 
kapocstöredék és 1 fog) képvisel, ma csupán Oroszország délkeleti részén és 
Ázsiában él. 
A kétéltűeket képviselő Rana Méhelyi, melyet Borxgax legutóbb a hámori 
Puskaporos faunájából írt le! s mely azonkívül az óruzsini és novi barlangok- 
ból is előkerült, faunnánknak ma már szintén nem tagja. 
A kihalt fajok közül legérdekesebb a pliocén eredetű Neomys fissidens, 
amelyet PETÉNYI SALAMON a mult század közepén Beremenden (Baranya vár- 
megyében) fedezett fel. Ezt a fajt én legutóbb a baranyamegyei Csarnótán 
preglaciális csontbreccsiában szintén megtaláltam. Csodálatosképen a püspök- 
fürdői Somlyóhegyről szintén előkerült a N. fissidens és pedig 3 teljesen ép 
és 9 töredékes alsó állkapocs képében. Ezek az állkapcsok a baranyamegyeiek- 
nél valamivel kisebbek és minthogy a beremendi és a csarnótai fauna a 
somlyóhegyinél jóval idősebb, nyilvánvaló, hogy a biharmegyei példányokat a 
megváltozott viszonyokhoz alakult, visszafejlődésben és kiveszőben lévő pliocén 
reliktumoknak kell tekintenünk. 
Ezt a kérdést egyik legutóbbi tanulmányomban ? behatóbban fejtegettem 
s Így ezen a helyen csupán annak a megállapítására szorítkozom, hogy ime 
még a magasfejlettségű emlősállatok között is akadnak olyanok, ame- 
lyek régmúlt idők maradványaként és megváltozott állat- 
társaságban idegenszerű helyet foglalnak el samelyekkel 
minden esetben külön-külön számolnunk kell. 
A többi kihalt faj közül érdekes még a Canis familiaris palustris jelen- 
léte is, melynek meghatározását Maska KáRoLry főreáliskolai igazgató úrnak 
(Telében) köszönöm. Ezt a kutya-fajt, amelynek a Somlyóhegyen egy felső 
tépőfogát és egy ujjpercét találtam, leginkább a cölöpépítmények faunája közt 
találják s ezért a pleisztocénben való megjelenése itt némileg váratlan volt. 
A többi, gyéren képviselt maradvány, mely kihalt állatoktól származik, nem 
sokat mond. Legfeljebb az érdekes, hogy a barna medve itt is együtt fordul 
-elő a barlangi medvével. 
A hód, amelynek mindössze egy fogát találtam első gyűjtésem alkalmával,? 
bizonyára a Püspökfürdő forrásainak lefolyásában tanyázott a pleisztocénben 
és ragadozók zsákmányaként juthatott fel a Somlyóhegyre. 
A faunában szereplő két keleti állat (Ochotona sp.. Cricetulus phaeus) 
valószínűleg a posztglaciális steppe reliktuma a Püspökfürdő környékén. Az 
egyikre (Crivetulus) nézve ez a feltevés mindenesetre megállhat, a másikról 
1 BorKAY ISTVÁN: A Rana fusca pleisztocénkori őse. Földt. int. évk. XIX. köt. 
3. füz. I. táblával és 2—8. sz. r. 
2 Canis (Cerdocyonj Petényiü n. és egyéb érdekes leletek Baranyamegyéből. 
Földt. int. évk. XIX. köt. 4. füz. 2 táblával. 
3 L. i. h. 2. tábla, 8a—8b. ábra. 
