ADATOK SEGESVÁR KÖRNYÉKÉNEK FÖLDTANI ALKOTÁSAIHOZ. 743 
amit KocH AnTraL alapvető munkájában! Segesvár környékének geologiá- 
járól ír. 
Öt év óta átjárván a területet, sikerült nekem a cSchustergraben, nevű 
árokban a homokos képződményből eredő kagylóhéjat találnom, melyet HALAVÁTS 
Gyura főgeologus úr Congeria Brandenburgi BnRusrIwsa fajnak határozott meg. 
Kötelességemnek tartom Haravárs GyuLra főbányatanácsos úrnak önzetlen szíves- 
ségeért e helyen is köszönetet mondani. Egy másik kövület, amelyet Höőng gimn. 
tanár úr a Sehleifenárokban a homokkövek alsó szintjében talált, kagylólenyo- 
matnak töredéke. Ámbár annak meghatározása a szisztematikai fontos részek 
hiánya miatt, sajnos, lehetetlenné válik, népszerű munkájában ? Avicula sp.-nek 
mondja. Szóbeli közlése szerint ezen nézetét nem tartja többé fenn. A Con- 
geria Brandenburgi előfordulása amellett szól, hogy a homokos rétegösszlet, 
amelyet Kocn szarmatakorúnak tart, a középpontusi korszakban telepedett. 
Az alsó szintet alkotó barnaszénlencséket — Pinus transylvanicus Pax jól 
megtartott tobozaival — tartalmazó agyagrétegek eszerint alsópontusi rétegek 
volnának. Felsőmediterrán? koruk azért is valószínűtlen, mivel a dacittuffák, 
melyek másutt a mezőségi rétegek kíséretében rendesen találtatnak, vidékün- 
kön hiányzanak. A homokos rétegek petrografiai viszonyait illetve KocH ada- 
tait még azon megfigyelésemmel bővíthetem, hogy közbetelepülve 0-1—2 m 
vastag agyagos-meszes kötőanyagú konglomerátrétegek is fordulnak helyenként 
elő (Seifen-, Schuster-, Hattertárok), továbbá a Kulterbreitere vezető út mély 
bevágásában egy 3 em vastag andezittuffa-betelepülés. 
B) Agyagos rétegek. A Küküllőtől északra fekvő dombvidéket a 
Siechenerdő kivételével kékes vagy sárgásbarna agyagnak kb. 2 em vastag 
szabályos rétegei alkotják, melyek Segesvár területének déli részében is fel- 
lépnek a cSchaserfeld;, és cWolkendorfergrundo, nevű határrészeken. Ezen 
agyagos képződményre teljesen ráillik az, amit Kocn! a pontusi tályagról ir, 
hogy tudniillik vizet mohón szi magába és azzal felületesen péppé válik, mely 
a legkisebb lejtésű felületen lefelé indul. A Segesvár területének északi részét 
képező dombvidék, magába foglalván a Wench, Santesfeld, Reissel, Klossel, 
Hirschel nevű határrészeket, tetőtől talpig ezen tályagból áll. Tanulságos a 
Küküllő mellékfolyóinak a tályagba vájt völgyeinek harántmetszetét össze- 
hasonlítani a homokos rétegekből jövőkével. 
A homokköves területen (62. ábra) a patakok meredek falú szakadékok- 
ban folynak, lapos hegyhátak választják el az egyes árkokat egymástól. A tiszta 
agyagos rétegek területén a völgyek lapos, széles, gyakran mocsaras meden- 
céket képeznek (63. ábra). A hegyoldalak alsóbb részükben lankásak, de fel 
jebb hirtelen meredek, éles gerincekké válnak, melyeken gyakran alig fér el 
1 Kocn: Az erdélyrészi medencze harmadkori képződményei. II. Neogen cso- 
port. Budapest, 1900. 169. oldal. 
2 HEINRICH HÖHR: Geologische Streifzüge in der Umgebung von Schüss- 
burg. 1910. 
3 Kocn: I. m. 74—75. oldal. 
4 I. m. 181. oldal. 
