744 WACHNER HENRIK 
az ösvény. A területet még nem ismerő geologus első tekintetre azt hinné, hogy 
a hegyek felső része más kőzetből áll, mint az alsó, pedig a kőzet fent és 
lent egy és ugyanaz. E formák keletkezését úgy magyarázom, hogy fönt a 
föld, hamarább kiszáradván, csak gyér növényzettel bír, mely nem bírja a tályag 
mállásából származó agyagot visszatartani. úgy hogy az lecsúszik és alantabb 
lerakódik. Az ilyen katlanszerű meredek gerincek által egymástól elvált völgyek 
Akrescdubrette EBB égő 
525 tesenbreite 
S2öm Jee 
Serfen arok. 
Besez palak 
angheltarok 
62. ábra. A Segesdi-patak melletti téglagyártól nyugat felé a Besei-patakig 
homokköves területen húzott szelvény. 
Hosszúsági mérték 1:25,000. Magassági mérték 1 : 10,000. 
különben nemcsak Segesvár vidékén fordulnak elő, hanem az 1 :25,000 katonai 
térképen kísérhetjük ezeket mint tipusos domborzati alakot a Nagyküküllőtől 
egészen a Szamosig. A Mezőség az ilyen egyhangú, unalmas, rendetlenül egy- 
másba ékelődött völgykatlanok valóságos labirintusa. A Segesvártól délre fekvő 
ENyE sg DKK 
z 
Na Sa 
s ÉSÉÉS S 
MS S 3 s 
ás SE IS S 
500 s 8 §j 500 
$ FS 
§ 5 
400 
ha 
b. 
S 
S 
63. ábra. A Búntól nyugatra fekvő tályagdombokon ÉNyÉ—KDK irányban 
húzott szelvény. 
Magassági mérték 1:10,000. Hosszúsági mérték 1 : 26,000. 
agyagterület az cUngefug, tanya közelében más morfologiai viszonyokat mutat. 
Homokkőrétegek képezvén itt a tályag feküjét, gyakoriak a hegycsuszamlá- 
sok, óriási vakondtúrás módjára emelkedik itt sűrűn egymás mellett sok csu- 
szamlási domb 40 m relativ magasságra. 
Ami a települési viszonyokat illeti, a homokos és az agyagos rétegösszlet 
túlnyomóan északnyugat felé dől, kb. 59-nyi szöggel. A csapás iránya nagy- 
jában tehát északkeleti. De kisebb eltérések is fordulnak elő. 
