ADATOK SEGESVÁR KÖRNYÉKÉNEK FÖLDTANI ALKOTÁSÁHOZ, 74 
II. Kavicsteraszok. 
Segesvár területén a Nagyküküllő völgye mentén három teraszt külön- 
böztethetünk meg. A felső a várostól délnyugatra a Breite hegyvonulat fensik- 
szerű, lapos hátát alkotja 510 m tengerszínfölötti és 160 m relativ magasság- 
ban. A fensik szélén többhelyütt apró feltárásokban 2—3 m vastag kavics- 
üledéket látunk, melyre kb. 1 m vastag sárga agyag telepedett. A kavics 
uralkodóan kemény kvarcdús homokkőből, kvarcból, tömött, szürke mészkőből 
és kristályos palákból (különösen amfibolpalák) áll. Ezen terasz egyes foszlá- 
nyokban az Eichrücken és Siechenerdő magaslatokon is megfelelő magasságban 
kimutatható. A második terasz 460 m abszolut és 110 m relativ magasságban 
a pályáudvartól északra meredeken emelkedő hegyoldalt koronázza, szintúgy a 
Küküllő déli partján a csárga hegyö,-et (az 1 :25,000 térképen tévesen Henne- 
bergnek nevezve), hol a kilátó-torony áll. Apróbb foszlányait a Breite-fensíktól 
a Steilau-tornyocska felé leereszkedő lejtőn és a várostól délre a gyümölcsösök 
fölött találjuk. Anyaga ugyanaz, mint a felső teraszé. Az alsó terasz 40 m-rel 
a mostani völgy talpa fölött alkotja a Burgstadl, Wietenberg, Steilau, Kreuz- 
berg, a felváros és a Galtberg külváros plató-it. Legjobban fel van tárva a 
Steilau-on fekvő kavicsbányában a vasuti híd közelében. Ott 2 m vastag, laza, 
kavicslencséket tartalmazó, sárga agyag alatt 2 m mélyre átlag ökölnagyságú 
kavics van feltárva, amelynek anyaga kvarcdús homokkő, csillámpala és szürke, 
tömött mészkő, de ezeken kívül kis keresés után csaknem mindig andezitet 
is lehet találni benne. 
Az alsó terasz diluviális korát bizonyítja a Galtberg kavicsában talált 
Elephas primigenius agyara és zápfoga.! A Kreuzberg kavicsából ered azon 
remek Bison priscus-csontváz, mely a nagyszebeni muzeum büszkeségét képezi. 
Kocn állítása, melyet HóHR? is elfogad, hogy tudniillik se teraszok 
kavicsában a Hargita andezitjeinek a nyomát sem léhet találni és csupán a 
déli (Fogarasi) havasok kristályos paláinak a törmelékét, ? és az abból vont 
következtetései a diluviumkorú vízrendszerre nem állhatnak fönn többé. 
A felső és középső terasz koráról biztosat nem tudunk, mert szerves 
zárványok ezekben eddig nem találtattak. A. középsőt a diluvium első szaka- 
szába, a felsőt pedig a legifjabb pliocénkorba soroznám. Mivel már a felső 
teraszban vannak mészkövek, melyek nagyon hasonlítanak a Persányi-hegység 
és a Keleti Kárpátok juramészköveihez, a Fogarasi havasokban pedig ilyenek 
nem fordulnak elő, valószínűnek tartom, hogy már a harmadkor végén keletről 
nyugat felé irányult főfolyó jelezte a mostani Küküllő völgyét, ami nem zárja 
ki azt, hogy a déli Kárpátokból jövő mellékfolyók is ideömlöttek, úgy jöhettek 
az amfibolpalák és kvarcok a kavicsba. Az alsó terasz idejében az Olt mos- 
tani rendszere a Vöröstorony-szorossal bizonyosan már létezett, mert az Olt 
1 HöHR: I. m. 33. oldal. 
2 I. m. 27. oldal. 1 
3 KocH: I. m. 325. oldal. 
Földtani Közlöny. XLI. köt. 1911. 49 
