NÉHÁNY RITKA ÁSVÁNY A KRASSÓSZÖRÉNYMEGYEI VASKŰ BÁNYÁIBÓL. 747 
r (120) mellett még fellépnek szomszédos (vicinális) lapok 1—29-nyi 
elhajlással. A brachidoma-övet két kristályon mértem a következő ered- 
ménnyel : 
1 esnek 9. kr. szám. 
beül s 012 E NIE9 NETTO PDAN SZ OSÜSYY 
74948" 
b.e—010.012 104940" 105955" 103"4144 
105950" 
b?" Z010.021 139945" 134915" 
Ezen mérési adatok, különösen a 2. számú kristálynál az egyhajlású 
szimétria mellett szólnának,! de az optikai vizsgálat ezt teljesen megcáfolja. 
A kristályok b (010) szerint kitünően hasadnak, a prizma m (110) szerint 
kissé. Ezen hasadási lemezeken a kioltás egyenes és a kilépő meglehetős tompa 
szöget alkotó optikai tengelyek I. szögfelezője merőlegesen áll rajta. A tengely- 
kép maga is tökéletes rombos szimétriát mutat. A zöld kéreg alkotásában 
brochantiton kívül még sugaras szerkezetű, selyemfényű malachit is részt vesz. 
A brochantit ebből a malachitból képződött kénsavtartalmú oldatok behatására, 
amit tökéletes pszeudomorfozák bizonyítanak. Ugyanis a malachitnak sugaras, 
rostos, selyemfényű kévéi külső végükön a külső rostosnak látszó alak meg- 
tartásával teljesen átalakultak egy irány (b(010)) szerint kitünően hasadó, 
feketés zöld, hideg sósavban pezsgéssel nem oldódó brochantittá. 
Vaskő hazánkban a brochantit hetedik lelőhelye. A többi előfordulásokat 
PErERs K.? (Rézbánya) és ScHRAur A.? (Rézbánya, Oravica, Ujmoldova, Rusz- 
kica, Szászkabánya, Illoba) tanulmányozták. 
II. Gipsz a Reichenstein bányából. 
Gipsz mindenütt keletkezik, ahol szulfidásványok kalcit, 
illetve "mészkő jelenlétében elmállanak. Ilyen eredetű az 1/1 
itteni gipsz is, mely okkeres limonit üregeiben 1 em hosszú 
oszlopokat is alkot vagy pedig a vaskos magnetit repe- 
déseiben sugaras, lapos, csillagszerű kristályhalmazokban 
fordul elő. 
Az oszlopok a c tengely szerint vannak megnyúlva s a m Im 
következő formák kombinációja (65. ábra): 
b — (010) 
m (110) 
Vt) 65. ábra. 
Gipsz Vaskőről. 
1 A. SCHRAUF : Sitzb. Akad. Wien 67 (1) 275, (1873). 
2 K. Perexs : Sitzb. Akad. Wien 44 (1) (1861). 
3 loc. cit. 
4 Dana: Min. 6..kiad. 1892. p. 933. 
49r 
