750 DI: LÖW MÁRTON 
való elválás mellett, még egy erre merőleges hasadást tapasztaltam, miáltal a 
tűk gyenge nyomás esetén parallelogramomkra esnek szét. 
Végül megállapítottam a szájbélyit két fénytörési együtthatóját a be- 
ágyazási módszerrel : 
0 65 
e — 159, miből a kettőstörés nagysága — 
a — ec — 006 
Képződésére vonatkozólag a következőket tapasztaltam. 1. A szájbélyit 
mindig csak üregek és repedések falán alkot bevonatokat. 2. A ludwigil felü- 
letén a mészkő leoldása után láthatóvá válnak limonit pszeudomorfozák lud- 
wigit után. Mind a két észlelés amellett szól, hogy a szájbélyit másodlagosan 
alakult a ludwigit elmálásából s ezt a folyamatot követte a még hátralevő üre- 
gek mésszel való. kitöltése. 
Valószínű, hogy szájbélyittel van dolgunk a Montanában! (Egyesült- 
Államok, Észak-Amerika) előforduló ludwigit mellett W. T. ScHALLERtől emlí- 
tett szálas, másodlagos ásványban. 
Budapest, 1911 május 15-én. Tud. egyetemi ásvány-kőzettani intézet. 
ISMERTETÉS. 
ÚJ ÁSVÁNYOK. 
Ismerteti ZIMÁNYI KÁROLY dr. 
A következőkben azokat az új ásványokat és válfajokat ismertetem betű- 
rendben, amelyeket legnagyobbrészt a mult évben leírtak és Dana Ep. S. 1909-ben 
megjelent: Second Appendix to the Sixth Edition of Danas System of 
Mineralogy? című munkájában még nem vett fel. A közölt sorozatban hiányok 
is lesznek, amennyiben csak azt a szakirodalmat használtam fel, amely kezeimhez 
jutott. Későbbi részletesebb vizsgálatok után a felsorolt fajok közül egyiket-másikat 
talán törölni vagy a válfajokhoz kell sorozni. 
Akermanit. (FER. ZAMBONINI: Mineralogla Vesuviana. Napoli, 
1910. 255—257. 1.). 
FREpA G. 1883-ban egy szilikátnak elemzését közölte a Monte Somma 
bombáiból, amelyről azonban nem döntötte el, vajjon egy új ásvány, vagy 
pedig csak a monticellitnak egy válfaja-e. A szerző az eredeti példányokat ujra 
1 Zeitschr. f. Kryst. 48, 545 (1911). 
