754 D: ZIMÁNYI KÁROLY 
Joaguinit. (G. D. LovupERBaAcKx: Benitoite, its paragenesis 
and mode of occurence. Bulletin of the Depart. of Geology. University 
of California. 1909. 5. 376—379.). 
Az ásvány lelethelye a San Benito folyó forrásvidéke (San Benito. 
County, Calif.), ahol a benitoitot! is találták. Mézsárga vagy világosbarna 
apró kristálykái nathrolithba és neptunitba nőttek. A töredékek színe, erős 
fény — (nagyobb, mint 1"73) és kettőstörése hasonló a titanitéhoz, de az apró 
kristálykák a mérések alapján rhombosak d: b:é— 2-844:1:0-919; nem jól 
hasadnak c (001) szerint, ezen kívül a mikroszkóp alatt a (100) és b (010X 
hasadási irányok is láthatók, amelyekkel párhuzamos a kioltás. Az optikai 
tengelyek síkja b (010), a pozitív, hegyes bissectrix merőleges a véglapra; 
pleochroismus észrevehető. Keménység 5-5, fajsúly 3-85—3"-9. Hevítve kevés 
vizet veszt, elég könnyen barna üveggé olvad; meleg sósav vagy salétromsav 
nem támadják meg. Kevés anyag miatt csak a minőleges elemzést lehetett 
végezni, amikor sok SiO., Ca, Ti és kevés Fe volt kimutatható. Az ásvány 
lelethelye, a Joaguin hegygerinc után kapta nevét. 
Minguétit. (A. Lacgorx: Sur un minéral nouveau des mi- 
nes defer des environ de Segré. Bullet. de la Soc. Franc. de Miné- 
ral. 1910. 33. 270—273.). 
A biotithoz hasonló ásvány, zöldes-fekete, lemezes-pikkelyes halmazok- 
ban fordul elő Minguet bányában Segré mellett (Départ. Maine et Soire). Csak 
legvékonyabb pikkelyei átlátszók, egy optikai tengelyűek és negatívok, erős 
pleochroismussal. A lángban fekete, mágneses üveggé olvad. Fajsúlya 2-86. 
Százalékos összetételétől 17570,.4Fe,0,.8FeO, K,O.8H,O képlet következik; a 
vasoxidnak egy részét az aluminiumoxid helyettesíti ; a  vasoxidulét pedig MgO. 
LacRgorx az új ásványt a stilpnomelan és lepidomelan közbeeső tagjának 
tekinti. 
Molybdosodalith. (FER. ZamBonrsi: Mineralogia Vesuviana. 
Napoli, 1910. 214—217. 1.), 
FREpaA G. már 1878-ban kimutatta, hogy a Monte Somma zöld sodalitja 
kevesebb klórt, de ezen kívül még el nem hanyagolható mennyiségben molyb- 
dent (2:5—2-9 99 MoO,) tartalmaz. A szerző újból és még kimerítőbben vizs- 
gálta ezt a zöld sodalithot és jellegző kémiai összetétele alapján nevezte el, 
az elemzésekből a következő képletet állapította meg : 
3 Na, (Al, CD Al, (Si 0)a: Na, (Al, Na, MoO,) Al, (SiOJs. 20NaALSIO, 
Fajsúlya 2-36—2:39, fénytörése a sárga fénynél n — 174905, tehát mind 
a kettő valamivel magasabb, mint a fehér vagy színtelen sodalithnál. 
1 A benitoitot 1907-ben LOUDERBACK írta le először (U. ott 1907. 5. No 9. 
149—153.), fenn idézett dolgozatában pedig kimerítően ismerteti. Az ásvány össze- 
tételére nézve barium-titano szilikát BaTiSi,0,, szép szafir-kék kristályai a hatszö- 
ges rendszer ditrigonalis-bipiramidális csoportjába tartoznak. 
