756 Dr ZIMÁNYI KÁROLY 
dult elő. Az acélfekete (áteső fényben. sötétvörös) egyhajlású kristálykák emlé- 
keztetnek a miargyritre, likacsos kvarcon ültek pyrargyrittel, pyrolusittal és 
fiatalabb képződésű apophyllittal. A. kémiai összetétele  — csak a lényeges 
alkotórészeket felsorolva — után égy neutralis ezüst sulfantimonit, amelyben egy 
atom ezüstöt az eguivalens mennyiségű mangan helyettesít, képlete Sb.S,4Ag, Mn 
vagy Sb959.2Agas.MnS 
talált : számított : 
Ad a za lk ER ÉÉKE ESŐ 90 46-61 
ISS MAL AR MS ÉRE TNS E 26-33 26-71 
ÉVÜK éle ász eálbezéslkás  BB 594 
IS esz tb A SAEAB TE ál e NOEL et 20-45 20-74 
9859 100-00 
Kristályméréseket a szerzők nem közölnek. 
Sitaparit. (L. L. FERmot: Three New Manganese bearing 
Minerals ete. — Records of the geolog. Survey of India. 1909. 37. 
207—211.) 
Az ásvány Sitapáron (Chnidwára distr.) fordul elő Közép-Indiában, más 
mangánásványokkal. Sötét bronzszínű, fémfényű és gyöngén mágneses, karca 
fekete; elég jól hasad az o(111) szerint, keménysége körülbelül 7. Fajsúlya 
kissé változó t. i. 493—5-09 közt áll. A hozzá keveredett anyagokat levonva 
valószínű képlete: 9 Mn.09. 4 Fe509. Mn0O,. 3 CaO. Ugyanitt előfordulnak, 
mint társásványok a hollandit, braunit, manganchlorit és egy 
még közelebbről nem ismert arsenat. 
Stellerit. (J. Mokozewrcz: Über Stellerit, ein neueszZeolith- 
mineral Bulletin de VAcad. des Sci. de Cracovie. 1909. 344— 359.) 
Ez a zeolith diabáztufában fordul elő a Komandor szigeteken (Bering 
tenger), a nevét a szigetek felfedezője STELLER G. W. után adta a szerző ; 
kisérő ásványok analcim, desmin és calcit. A b(010) szerint táblás kristá- 
lyok világos rózsaszínűek vagy fehérek, a szimmetriásan kifejlett átnőtt des- 
minikrekhez basonlók, de rhombosak. A közelítő mérésekből á:b:6—098: 
1:0-76 tengelyarány vezethető le. A hasadás nagyon jó b 0103, szerint, de 
még észrevehető a (100) és c (001) szerint is; a fő hasadási lapon a lemezkék 
kioltása egyenes, az"ikerösszenövésnek nyoma, sincs. Az optikai tengelyek síkja 
párhuzamos b-(010) lappal, a negativ hegyes bissectrix pedig párhuzamos é ten- 
gellyel. A stellerit fajsúlya 2:124, keménysége 33—4. A desmin kettőstörése 
gyöngébb, de középtörési együtthatója erősebb, mint a stellerité. Kémiai össze- 
tételére nézve legközelebb áll a desminhez és stilbithez (heulandit), mint ez a 
következő összehasonlításból látható : 
stellerit IME OL ATISZOL ELET 
KGST asz b és TÜLESÉE Ca Al Si 01 17H,O 
ilbatesazi teni getto hag SIRO e HELŐ 
