ÚJ ÁSVÁNYOK. 757 
Tantal. (P. WaLrHER: A New Mineralfrom a Goldwashing 
Localityinthe Ural Mountains. Nature 1909. 81. 335. W. Jonw : 
Native Tantalum. Nature 1910. 83. 398.) 
Az Ural- és az Altai hegység arany mosásaiból csaknem egyszerre ki- 
mutatták a termés tantalt. Szürkés sárga kristályos por illetőleg homok alak- 
jában fordul elő; a kristálykák nagysága mintegy 071 mm és szabályosak. Az 
Ural hegységből való tantal homok 98-5 99 tantalt 1-5 90 niobiumot és 0-001 
mangant tartalmaz, míg az Altai hegységből való közepesen 98—99 90 tantalt 
00095 aranyat, de sem niobiumot, sem mangant nem tartalmaz. E termés 
elem keménysége 6—7, fajsúlya pedig 11-2. 
Turanit. (K. Nevapkevió: Bullet. Acad. St. Pétersbourg. 1909. 
Ser. VI. 3. 185. Oroszul; refer. Neues Jahrb. f. Mineral. etc. 1910. 1. 193.) 
A turanit egy víztartalmú réz vanadat — V.O..5Cu.0O.2HJO — az 
alaittal együtt fordul elő; színe olajzöld, tömör, szivacsos vagy sugaras-rostos 
halmazokat és vesealakú, kérges bevonatokat alkot a mészkő üregeiben. Mind 
a két ásványnak részletes elemzését és leírását a szerző későbbre igéri. 
Ubhligit. (D. HavseR: ÜberdieKeilhausit-ZirkelitGruppe 
und ein neues, dieser angehörige Mineral. Zeitschrift f. anorg. 
Chemie 1909. 63. 340—343.) 
UHLra bécsi egyetemen a geológia tanára afrikai útján a Magad tó part- 
járól egy erősen metamorphizált kőzetet gyűjtött, ebben fordul elő az új ásvány. 
A fekete kristályok élénk fényű oktaéderek, alárendelten a hexaéder kombi- 
nációi, egyszerűek vagy táblás spinellikrek. Rosszul hasad (1004 szerint, törése 
kagylós. Keménysége 5—6, karca barnás szürke. A százalékos összetételből 
((Zr, Ti) Os Ca 
I (Ti, AL) OAI 
képletet állapította meg a szerző; az uhligitet oly Al-tartalmú zirkelitnek 
tekinti, amelyben több a TiO, mint ZrO,, míg a thorium és vas egészen 
hiányzik. Kristályai és ikrei is hasonlók a zirkelitéhez. 
Vernadskyt. (FER. ZamBosIsI: MineralogiaVesuvana Napoli 
1910. 337—339.) 
Ez az új bázisos réz sulfát a dolerofanitból keletkezik a Vesuv forma- 
roláiban. A rendkívül apró kristálykák kettősen törők, igen szép fűzöld hal- 
mazokban találhatók; keménység 33, fajsúlya valamivel magasabb, mint a 
methylenjodidé. 
Elemzése 4C€u0.350,.5H,O képletre vezet, amely mint bázisos szulfát 
3Cu5SO, . (6u0) H, 1-4 H,O alakban írható. A dolerofanitból a vízgőz és kénsav 
hatása alatt magyarázható a képződése: 
2CuS0,-4HSO,--4H.O—3CuSO, . Cu(OH),-44H,O . 
A szerző az ásványt VERNADsSKx WLAap. orosz mineralogus után nevezte el. 
