IRODALOM, 763 
két táblával és 11 szöveközti ábrával. Bal. tud. tan. eredm. I. köt. 1 rész, 
pal. függ. (Különlenyomat.) Budapest, 1910. 
Ez a dolgozat főként WErss ARrHugR dr. hasonló tárgyú tanulmányának 
a reviziója. A siófoki és városhídvégi alsó-pleisztocén rétegekről van benne 
szó, amelyekben szerző több pliocén reliktumfajt (Hydrobia longaeva, Prosos- 
thenia sepuleralis, Corbicula fluminalis stb.) mutat ki s ezeknek a segítségé- 
vel most már négy főcsoportra osztja a magyarországi posztpliocén puhatestű 
faunát. Az első főcsoportba olyan pliocén eredetű, termofil fajok tartoz- 
nak, amelyek a pleisztocénben még éltek itt, de a  holocénbe már nem mentek 
át. A második főcsoport azokat a pliocén eredésű fajokat tartalmazza, melyek 
a holocénbe átmentek és ma is élnek. A harmadik főcsoport a termofób 
fajokat foglalja magába, míg a negyedikbe a történelmi időkben bevándorolt 
xeroterm fajok tartoznak. A fauna alapján szerző véglegesen megállapí- 
tottnak véli azt, hogy a Balaton az alsó-pleisztocén időszak 
elején már létezett. A munkához mellékelt razjok nem kielégítők. A II. 
táblán a klasszikus Teodoxzus  Prevostianus első színes ábrázolását látjuk. 
Ennek a táblának a technikai előállítása valóban kifogástalan, a színek frissek, 
üdék, a nyomás rendkívül tiszta. Kár, hogy a rajzok oly kevéssé plasztikusak. 
Ez a kivitel jobb rajzokat érdemelt volna. horáa 
GEOLÓGIAI ESEMÉNYEK. 
A) A ftúrómérnökök és fúrótechnikusok XXV. nemzet- 
közi vándorgyűlése. 
Ez év október hó 15. és 18-ika között volt Budapesten a fúrómérnökök és 
fúrótechnikusok XXV. jubileumi vándorgyűlése ZAERINGER W. igazgató és 
AwDREics Jáwos miniszteri tanácsos elnöklete alatt. Díszelnöke is volt a ván- 
dorgyűlésnek Lóczy LaJos dr., egyetemi tanár, földtani intézeti igazgató úr sze- 
mélyében, akit az elmult évi brüsszeli vándorgyűlés emelt erre a tisztségre. 
Az ülések igen népesek voltak s különösen az elsőn geologusokat is közelről 
érdeklő előadások hangzottak el. 
Az első ülés megnyitása után AwnpREIcs János szólt a mélyfúrás több 
elméleti és gyakorlati kérdéséről. A mélyfúrás ma már túlesett az összes gyer- 
mekbetegségeken, ezért minden tekintetben kiérdemli az állami hatóságok 
figyelmét. Első sorban is nagyobb figyelemmel kellene lenni a mélyfúrások 
eredményére s minden államnak intézetet kellene felállítania, mely a fúrási 
anyagokat őrizné; nagyon fontos volna továbbá az is, hogy a fúrótechnikának 
irodalmat teremtsünk, hogy a mélyfúrás minden terén szerzett tapasztalatok 
papirra vetve, közkinccsé váljanak. Ezen a téren még nagyon kevés történt. 
A mélyfúró mérnökök és a személyzet céltudatosabb kiképzése végett a mű- 
5Ox 
