768 TÁRSULATI ÜGYEK. 
5. MARX és MÉREI műszergyárosok Budapest, ajánlotta a titkárság. 
6. OELHOFER GYULA vegyész és forrástechnikus Budapest, ajánlotta SZONTAGH 
TAMÁS dr. másodelnök. 
7. WESZELSZKY GYULA egyetemi tanársegéd Budapest, ajánlotta EMszT KÁL- 
MÁN dr. r. tag. 
Ezekben voltam szerencsés titkári jelentésemet megtenni. 
Elnök felkéri BALoGH MARGIT dr. rendes tagot: Tanulmányutam 
Afrika északi partvidékén címen hirdetett előadásának megtartására. 
BALOGH MARGIT dr. előadja, hogy f. év július havában az afrikai partok felé 
Marseilleből indult el s Algerbén, Algerie francia tartomány fővárosában, Észak- 
Afrikában szállott partra. Itt először is fölkereste az algeri francia tudományegyetem 
remek pálmakertben épült palotáját s az abban levő földtani és ásványtani inté- 
zetet. A földtani laboratórium vezetője, FiCHEUR egyetemi tanár akkor épen Európá- 
ban tartózkodott, de a laboratórium vezetője, SAVORNIN igazi francia udvariassággal 
kalauzolta az előadót az elég gazdag földtani és őslénytani múzeumban és a föld- 
tani térképek készítésére berendezett intézetben, ahol a tüzetes földtani felvételek 
alapján készülnek a pontos földtani térképek Észak-Afrikáról. Itten STRALLEN és 
EHRMANN urak szorgalmatoskodtak, mint munkatársak. Az algeri tudományegyetem 
földtani múzeumában elég tartalmas ásványtani, kőzettani és őslénytani gyűjtemény 
van együtt. A kőzettani gyűjteményben képviselve vannak az északafrikai zónák 
valamennyien, kezdve az archaikus kőzetektől végig fölfelé. A gyűjteményben fel- 
tünő sok volt a vasérc és pedig a vörösesbarna hematit, amelyet Algerie és Tunisie 
bőségesen termel. A vidék a Bon-foktól egészen Marokkóig nagyon gazdag vasércek- 
ben. Algerie egymaga 1906-ban 850,000 tonna, 1907-ben 970,000 tonna és 1908-ban 
943,000 tonna és pedig kitünő vasércet termelt. — Elég gazdag és érdekes a múzeum 
őslénytani gyűjteménye. Észak-Afrika különböző vidékeiről a jurából kevesebb, de 
a krétából annál több Ammonites, Ostrea, Belemnites, Turrilites, Hippurites stb. 
fajok vannak képviselve, melyek közül nem egy hazánkban is előfordul. Így pl. a 
Terebratula jamilor Pictet (— Pygope diphya Colonna) a felső-jurából (malm) Európa- 
szerte is előfordul s hazánk felső-jurakorú mészkőszirtjeiben gyakori vezérkövület. 
Legtöbb kövület van a harmadkorból: egy egész termet töltenek meg a terciérkorú 
fossziliák az alsó-eocéntól kezdve fölfelé. 
Ezenkívül az előadó Alger környékén a földtani viszonyokat tanulmányozta. 
Az algeri környék maga beleesik az északafrikai archaikus zónába. Eltekintve az 
Atlas nyugati részétől, ez a zóna az afrikai szárazföldnek az északi parti párkányára 
szorítkozik, kezdve a Djebel Edoughtól (Constantine francia tartomány, Észak-Afrika) 
egészen a Hercules oszlopáig. Az algeri öböltől keletre és nyugatra két félsziget 
nyúlik a tengerbe, amelyek őskristályos kőzetek rétegeit tartalmazzák. A keleti fél- 
szigeten, a Cap Matifoun, a régebbi palahegység vulkánikus kőzettel van fedve. A tulaj- 
donképeni algeri masszivon, az öböl nyugati részén, a Bouzareán tapasztalható egy 
sorozata a gránitot vezető csillámpaláknak, talk és agyagpaláknak ; egyes elszigetelt 
eruptiv gránitok is fordulnak elő a palák belsejében. Az algeri massziv nyugati ki- 
ugró része, a Cap-Sidi-Ferrouch, rostos gránitokból és csillámpalákból áll. Az Alger 
város fölött közvetlenül kiemelkedő hegyekből hozta az előadó a bemutatott vöröses- 
barnás mállott filliteket, amelyek elmállott kőzete vörösre festi az összes utakat, 
amelyek e sajátságos vad vidéken keresztülvezetnek. Hatalmas vetődéssel zökkenik 
le keleten a város feletti kiemelkedés egy része. 
Az említett archaikus zóna különben a második az északafrikai felgyűrődések 
zónái között. Az első zóna ezek között a fiatalabb vulkánikus képződmények egy 
sorozata, melyek hellyel-közzel a tengerből mint szigetek bukkannak fel az észak- 
