784 PÁVAI-VAJNA FERENC 
Az innen kikerült maradványok úgy nagyjából meghatározva a követ- 
kezők : Cricetus ericetus L., Myoxus glis L., Arvicola terrestris L., Lepus sp.?, 
Talpa europaea 1U., és Mustella martes L. Ezeken kívül kisebb ragadozó, 
kérődző, madár, gyík, kígyó, hal és békacsontok. A meghatározásokat dr. KoR- 
mos TrIvapaáR geologus úrnak köszönhetem. 
II. A második köfülke valamivel fennebb a patak két esése között foglal 
helyet. A patak félkörben mosta itt ki a mállott melafirt a lajtamészkő alól, 
különösen baloldalt s így most mintegy 6 m magasból esik alá a félkörű 
fülke közepetáján, hogy néhány méternyi út után még egyszer alábukjék, most 
már a melafir legalább 10 m-es sziklafalán. Ez az előbbinél jóval nagyobb ki- 
terjedésű fülke már helyzeténél fogva is világosan láthatóan fiatalabb az előb- 
binél s állati maradványokat sem találtam eddig benne. 
III. A harmadik köőfülke mintegy 100—150 lépéssel fennebb a patak 
harmadik esésétől K-re van annak balpartjában, ahol 2—3 m mélyen, hosszan 
elnyúlik. Kialakulása még ma is tart, amennyiben ha a víz kissé megdagad, 
egész terjedelmében kimossa. 
Ez a három kőfülke világos bizonyítéka annak, hogy hátráló eróziós 
patakvölgyön fölfelé az egymásután következő fülkék időrendben is egyik a 
másik után sorakoznak. Amíg az első alatt ma a patak 10 m mélyen halad 
el, addig a másodiknak már csak bizonyos részeit érinti, a harmadikat pedig 
egészében kisöpri. 
13. Oláhlapádi dolinák. 
Az oláhlapádi cDumbravav nevű legelőn tizenhét kisebb-nagyobb dolina 
sorakozik három különböző irányú sorban. Kettő a cCasa de piatras nevű 
sziklaeresz felett egyesül, mert azalatt bugyog ki a törmelék alul az a víz, 
amely a két felső dolinasorban időnkint eltűnik. A harmadik sor vize a Ba- 
golyárok cFantana Zméuluis nevű forrásánál kerül valószínűleg a fölszínre. 
Az itt levő dolinák sokszor 8—10 m mély és néhánynál jóval szélesebb töl- 
csérjében nagy esőzések után egész kis patakok tűnnek el, de sajnos, ezek 
törmeléke mindig annyira eltömi a levezető csatornákat, hogy behatolni még 
sohasem tudtam 2—3 m-nél beljebb. Pedig itt okvetetlenül kell lenni a mély- 
ben, ha nem is nagyon tág üregű, de mindenesetre nagy kiterjedésű csatorna- 
hálózatnak, amely, tekintettel arra, hogy aránylag fiatal, lajtamészkőről van 
szó, valószínűleg most van kialakulóban, mint É-ra a Lázi barlang s így csak 
sajnálni lehet. hogy mesterségesen nincs feltárva, mert bízvást remélhetjük, 
hogy ily helyen fontos adatokat nyerhetnénk a földalatti víziutak kialakulására 
vonatkozólag. 
14. Aranyi sziklaüreg. 
A Maros völgyében levő híres Aranyi hegy Piski felőli oldalán a felső 
laza andezitrétegek alatt 4 m széles s ugyanolyan hosszú, de nem több, mint 
1 m magas kenyérsütő kemencére emlékeztető sziklaüreg van. Felette kis víz- 
mosás nyoma látszik s így első megtekintésre valószínűnek tűnik fel, hogy a 
víz hozta létre, kimosva onnan rendre a szétporló laza andezitet. Bár kis- 
