NÉHÁNY ÚJABB BARLANG ISMERTETÉSE, 787 
átmérőjű kiöblösödésébe, amely annak legtágabb része s eredetét annak köszön- 
heti, hogy a minden oldalról itt összefutó keskeny oldaljáratok által kimosott, 
különben is összetöredezett mészkőrögök bezuhantak s egyúttal a csatorna 
szűk alját majdnem egészen elzárták. Innen már csak a fal mentén kirobban- 
tott egyik rög helyén juthattam le a töbör második felébe, amelyikbe még két 
repedésszerű, járhatatlan oldalágacska torkollik s amely átlag 2 m átmérőjű, 
egészen függélyes kémény. Alját bezuhant törmelék borítja, míg ennek alapját 
megint valami nagyobb, megszorult szikladarabnak gondolom, mert az egykori 
víz útja itt az össze-visszatört márvány rétegei mentén mélyre lenyúlhatott. 
21. Polgárdi barlang. 
A polgárdi barlang ma már csak volt. A kőipartelep kis bányájában 
mondhatni, egészen lefejtették. Nagyon régi barlangüreg lehetett ez, amely 
már a pliocén végén egészen eltömődött azzal a szürkésvörös anyaggal, amely 
egy párját ritkító gazdagságú pliocén gerinces állatvilág maradványait őrizte 
meg.1 A mai kis bánya ÉNy-i falában tágas betömött dolina van föltárva, 
amelynek elágazó csatornája a mélybe hatolt, míg a bánya üregén keresztül, 
majdnem ÉD-i irányban az egész bányán át, a felülettől 5—6 m mélyen víz- 
szintes csatorna nyúlt el. A tulajdonképeni barlang csak akkor tömödött el, 
amikor a mély dolina elágazó csatornáját a sötétvörös agyag egy színig dugta el. 
A dolinán ezután beömlő víz, úgy látszik, végigfolyt a barlangon s telehordta azt 
a csontokat magábazáró agyaggal. A dolina tölcsérjét meg beomlott hatalmas 
sziklatömbök s mészkő homokos törmeléke töltötte ki. Ennek a barlangnak a 
környékén még sok kisebb-nagyobb víznyelő töbör és dolina volt, amelyek ma 
mind színültig el vannak tömődve. Az innen kiásott maradványok : Mesopi- 
thecus, Sorex, Crocidura, Talpa, Hyaena, Ichtitherium, Viverra, Machaerodus, 
Felix, Sciuroides, Steneofiber, Mus, Cricetus. Spalax, Hystrix, Myologus, Lepus, 
Dinotherium, Mastodon, Aceratherium, Ceratorhinas, Hipparion, Sus, Capreo- 
lus, Helladotherium, Gazella, Trogocerus, Madavak, Vipera, Ophiosaurus, 
Lacerta, Testudo, Rana és Halak csontjai. 
22. Pokoli lyuk. 
Még mindig a Dunántúl, Kopolcs község és a falu alatti Máros-kút 
között, a patak jobboldalán, a bazalt takaró peremén, azzal párvonalosan elég 
tágas barlangüreget találunk, az úgynevezett Pokol lyukat. Háromszögletes 
nyílása mintegy 4 m széles és magas. Ürege a szájától mintegy 10 m távolság- 
ban elágazik s itt trapezalakú a metszete. A baloldali ága rövid, míg a jobb- 
oldali hosszabb is lehet, de végig nem mehettem raja az itt meggyűlt víztől 
s így csak körülbelül 15 m hosszúságban ismerem. Alját durva bazalttörmelék 
borítja. Hogy utólagosan alakult-e ki a bazaltban ez a barlang, vagy az egy- 
máson átfolyó lávaárok közötti zúg volt eredetileg, azt az idő rövidsége miatt 
nem tudtam megállapítani. 
1 KoRmos T. A polgárdi pliocén csontlelet. Földt. Közl. 1911. 
