A SZELETA-BARLANGOT KITÖLTŐ RÉTEGEK 
GEOLÓGIAI KORÁRÓL. 
Közli HILLEBRAND JENő dr. 
— A 71—72. ábrával. — 
A következőkben külföldi tanulmányutamon szerzett tapasztalataim és 
szakemberektől nyert vélemények alapján a Szeleta barlang kultúrrétegeinek 
korára kivánok kiterjeszkedni. 
Ismeretes, hogy a negyedkor beosztása az állatfajok és részben az emberi 
kőszerszámok eltérő formáira van alapítva. Ezelőtt a fauna különbözősége 
játszotta a fontosabb szerepet, de újabban, hogy mindinkább gyarapodnak az 
egész kultúrfokozatokat feltüntető lelőhelyek, kitünt, hogy a fauna különböző- 
sége távolról sem oly alkalmas az őskornak részletesebb felosztására, mint a 
kőszerszámoknak különféle típusai. Míg például a rénszarvas, melyet régebben 
a magdalénienre tartottak jellemzőnek, a mousteri kortól a magdalénien felső 
emeletéig egyaránt előfordul, Közép- és Nyugat-BHurópában arheologiai alapon 
ezt a kort kilenc elég élesen elkülönülő emeletre lehet osztani. Szóval a negyed- 
korban az emberi szellem termékei, a kőszerszámok helyettesítik a vezérkövü- 
leteket. A negyedkornak nagyobb vonásokban való beosztásánál azonban a 
faunának ezentúl is fontos szerep fog jutni. Így például az Elephas anmtiguus 
és a Rhinoceros Merckii általában a mousteri kor és az előtti időkre jellemzők ; 
addig az Elephas primigenius és a Rhinoceros tichorhinus a fiatalabb korok- 
ban fordulnak elő egészen a felső magdalénienig. A Szeleta-barlangban eddig 
sem FElephas-, sem Rhinoceros-maradványt nem találtunk s mivel a nagy 
mennyiségben talált barlangi medvének nagy a függélyes elterjedése a kultúr- 
rétegek korának meghatározásánál döntő szerepe az arheologiai anyagnak jutott. 
Kapróz OTTOERÁR dr. geologus barátom szives volt a szeletai anyagból 
18 darab kőszerszámot külföldi utam tartamára reám bízni. Én ezt az anyagot 
a wieni, tübingeni, bruxellesi és parisi szakembereknek bemutattam, de mind- 
annyian kevésnek mondták az elvitt anyagot annak pontos kormeghatározására. 
Annyit azonban egyöntetűen meg tudtak állapítani, hogy a felső rétegekből 
kikerült kőszerszámok az alsó solutrei korba, az alsóbb rétegbeliek pedig való- 
színűleg az aurignacienbe tartoznak. Ennek az aurignacien iparnak a helye 
sok ideig vitás volt, de ma egynehány buvár kivételével! a solutreinál 
1 HAUSER ezt az ipart a solutreinál fiatalabbnak veszi. (La Micogue 1906—7, 
pag. 26.) 
