A SZELET-BARLANGOT KITÖLTŐ RÉTEGEK GEOLÓGIAI KORÁRÓL. 789 
régibbnek veszik s ezt ma már kétségen kívül állónak kell tekinteni, amit 
a szeletai viszonyok is megerősítenek. A szerzők régebben presolutrén-nek 
nevezték s ma már három elég jól elkülöníthető emeletre osztják. Az előbb 
említett szakemberek névszerint RuToT, OBERMAIER, CAPITAN, SCHMIDT és SZOM- 
BATHY voltak. BREvIL apát az anyag két darabját mousteri típusnak mondta. 
Öt hónapig tartó tanulmányutamon alkalmam volt a nevezetesebb német, 
belga és francia paleolitgyűjteményeket behatóan tanulmányozni s a fősúlyt az 
emeletet jelző típusokra fektettem. Ezen tapasztalataim alapján hozzáfogtam 
Kapré OTTOKÁR dr. barátommal a szeletai arheologiai anyagnak szintek szerint 
való rendezéséhez. Ezen tanulmányok eredményét akarom a következőkben 
röviden összefoglalni. 
A diluviális rétegekben lefelé ásva, a legfiatalabb tűzhelyek, amelyekre 
bukkantunk, a babérlevélalakú lándsahegyeknek nagy mennyiségét tartalmaz- 
ták. Hzek a babérlevélalakú paleolitok a nyugati országokban a solutrei kor 
alsó emeletének képezik vezérlő alakjait. A Szeleta barlangban ezekkel együtt 
csak néhány más atipikus vakaró, kaparó és retusnélküli penge fordult elő. 
A nyugati felsősolutrei emeletre jellemző cpointe a cran,-ok a Szeletában nem 
fordulnak elő, éppen ,úgy hiányzanak a felsőbb rétegekben a magdalénienre 
jellemző kő- és csonttípusok. Szóval a Szeleta barlangnak legfiatalabb diluviális 
ipartípusa az alsósolutrei babérlevélalak. A típikus babérleveleken kívül még 
olyanokat találtunk, melyeknek egyik oldala sima s a másiknak is csak a szélei 
vannak kidolgozva. Ezek az igazi babérleveleknek úgynevezett eprototypjei,.! 
Mivel a legfelsőbb rétegekben nem voltak már tűzhelyek sem, feltehetjük, hogy az 
ember a magdalénien-korban már nem kereste fel a barlangot. A solutrei 
kultúrrétegeket lokális jellegű vörös barlangi agyag képviseli, több helyütt tűz- 
helyekkel, melyek kevés kivétellel az első szintre szorítkoznak. E kultúrrétegek 
alatt oly rétegek és tűzhelyek következnek, melyeknek iparát az aurignacien 
korba kell besoroznunk. Úgy látszik, hogy ennek a kornak mindhárom emelete 
itt képviselve van, s így feltehető, hogy ebben a korban megszakítás nélkül 
tartózkodott (az ember a barlangban, vagy legalább is annak közelében. 
Ez utóbbit azért említem, mivel az alsó aurignacien típusú ipart tartalmazó 
rétegeket bemosottaknak tekintem.? Mint már említettem, a Szeleta barlangban 
az aurignacien mind három emeletére jellemző típusok fordulnak elő, de mivel 
sem a barlangot kitöltő anyag minősége, sem a bezárt fauna egyhangúsága, 
nem engedi a megfelelő rétegeknek pontos taglalását, a különböző tipusoktól 
képezett határok sem oly élesek, mint például ScHminr R. R. dr. által kikuta- 
tott württembergi Sirgenstein barlang esetében. Mi tudniillik mesterséges szin- 
tek szerint voltunk kénytelenek ásni, míg ScHmipr az azonos kinézésű és 
hasonló faunát tartalmazó rétegeket külön-külön ásathatta. Az egészen részle- 
tes korbeosztás csak ez utóbbi módszerrel lehetséges, mert csak az azonos 
faunájú és egyúttal azonos külsejű talajt lehet szigorúan egykorúnak venni, 
mivel mindkettő szorosan csatlakozik a kisebb klímaváltozásokhoz is. Szeren- 
csére a Szeleta barlang legalsó rétegei ha nem is mutatnak faunisztikai különb- 
- 
Talán csak atípikus babér levélalakok. 
Lásd előbbi szeletai jelentést, pag. 52. 
19 
