A SZELETA-BARLANGOT KITÜLTŐ RÉTEGEK GEOLÓGIAI KORÁRÓL. 795 
nek kell tartani, s mivel az említett kalcedon darab a legkisebb koptatottságot 
sem árulja el, azt csak emberi kéz juttathatta oda. Alakjánál fogva a csontok 
széttörésénél üllőnek szolgálhatott. Így tehát bebizonyult, hogy az ősember 
tanúja volt az egész rétegkomplexum képződésének. Mivel az említett foszfo- 
ros agyagban szögletes mészkőtörmeléken kívül koptatást fel nem mutató ős- 
medvecsontok is vannak, biztosra vehető, hogy a barlangnak ebben az időben 
már meg volt a völgybe néző főnyílása, amelyen át a medve és az ember bejár- 
hatott. Ugyanakkor a barlang mellékfolyosója és főfolyosójának hátulsó része 
aligha volt kialakulva s ezért nem is találjuk meg ezekben a részekben a 
foszforos agyagot. Itt a kitöltés a barna agyaggal indul meg, amely az elő- 
csarnokban a foszforos agyagra telepszik. Mindezek a tények az idei ásatások 
eredményét nagyon érdekessé teszik s kívánatos volna, hogy a foszforos agyag- 
ban tipikus kőszerszámokat is találjunk, melyektől elvárhatnók, hogy az 
eddig találtaknál ősibb tipust tüntetnének fel, szem előtt tartva ennek az 
agyagnak speciális sajátságait, amelyek eltérő éghajlati viszonyokra is engednek 
következtetni. Az idei ásatások folytán ismét sok medvecsont és 37 paleolit 
szakóca került ki; ez ugyan nem nagy szám, de viszont legnagyobb részük 
tökéletes és jellemző. 
ur 
red 
