3S 



kade bord, med alla dess läckerheter, Ananas eller Smultron 

 och Cypervin. En annan klass hänföres mer af hennes stora 

 landskapstaflor, af lundarnes och källornas sus, af vindens och 

 blommornas lek, af fjärilens färgglans och näktergalens sång. 

 En tredje finner en högre njutning af att lära närmare känna 

 henne i hennes vexlande former, mäter dessa, beräknar dem, 

 undersöker deras sammansättning, lärer känna och så vidt 

 möjligt är fatta deras inre grund och villkor; den harmoniska 

 verldsordning, som afspeglar sig i hvarje naturalster. Det gif- 

 ves dock högre krafter, som hvarken låta beräkna sig eller 

 heherrska sig,, nemligen allt hvad som står i samband med 

 lifvet; derföre glädja sig andra företrädesvis i betraktandet 

 af detta i dess fenomenen, af alla dess sköna mångskiftande 

 former, uti hvilka det ser lika många olika uttryck af de i- 

 déer, den eviga visheten i den lefvande naturen symboliserar. 

 Lika olikartade, som sätten att njuta naturen, äro ock vä- 

 garne att om den samma vinna kännedom. En söker denna 

 uti litteraturens skatter, sin egen känsla och naturens ome- 

 delbara intryck på denna. En annan tror sig inom sig finna 

 nycklarna till lifvets gåta och skapelsens under, grubblande 

 öfver alla tings upphof, än i hänförelse förgudande sitt förnuft, 

 än i förfårelse förnekande det samma. En tredje vill i ska- 

 pelsens spegel skåda skuggan af Skaparens allmagt, vishet 

 och godhet *), — och detta är naturforskning, och för denna 



*) Guds rättfärdighet och förbarmande ser man tydligare i Verlds- 

 händelsernas ledning än i Naturalhistorien. Dessa begrepp upp- 

 träda egentligen först med meuoiskan, ty i hela den lägre natu- 



