71 



vi tro oss inse tingens grund, lör det vi kunna lÖrklara en 

 del fenomener på närmaste ytan. 



Blött kryptogamerna och vattenväxterna i allmänhet, som 

 antagas utbildade, medan större delen af klotet var en ocean, 

 äro någorlunda likartade, och, dä samma typer herrska öfver 

 allt, så möta här färre svårigheter att förklara deras olikhe- 

 ter af klimat o. s. v. Afven de högsta bergspetsarnes vegeta- 

 tion har åtminstone samma karakter, och hennes gemensamma 

 fysiognomi kan likaledes af klimateriska förhållanden någor- 

 lunda förklaras, men alldeles icke den vida väsentligare inre 

 skillnaden. Och, ju längre vi nedstiga i dalarne, företrädesvis i 

 de heta zonerna, desto mer olikartad blir vegetationen, ehuru 

 de klimateriska förhållandena äro temligen likartade. Huru 

 helt olika, för hvardera egendomliga, familjer skola förklaras, 

 är vida svårare att lösa. Antagas icke länderna samtidigt haf- 

 va uppstått ur oceanen, så kan möjligen deruti ligga en för- 

 klaringsgrund, som vi ansett tillräckligt, att antyda. Ar Uli- 

 maroa yngre än de andra Kontinenterna, och har hon, som 

 man förmodat, i sitt inre ett haf *), må man taga i betrak- 

 tande, hvad inverkan detta kan ega på naturalstrens ur- 

 sprungliga genesis. När lågländernas vegetation uppstod, var 

 hafvet redan afskildt i bestämda bassiner; de väsendtligaste 

 olikheterna synas verkligen stå i samband med de ohka hafs- 

 bassiner, |ivartill länderna gränsa. Så finner man i alla län- 

 der^ kring i Ishafvet en likartad vegetation både till familjer 



*) Nyaste.forskningar hafva icke iattfcirUigal (Iriina formodan, 



