159 



största, att för alltid vara hela vetenskapens Polsljerna. Här 

 är icke tillfälle att utveckla betydelsen af Linnés sexualsystem, 

 detta oundgängliga stadium för systematikens utbildning, som 

 just var den tidens problem. Redan före Linné hade man, 

 uttröttad af de oformliga försöken *) till ett naturligt system, 

 oaktadt alla förnyade protester af den gamle Catoniske Ra- 

 jus, för yttre ordningens skull villigt underkastat sig de arti- 

 ficiella systemernas **) despotism, liksom det sker i politiska 

 verlden efter långvarig anarki; — och, dä Linné med sin klara, 



farenhetCDs verld. Äran blir dens, som först realiserar dem! — 

 Men vi bestrida alldeles, att Linné af de nämda författarne lånat 

 sina idéer, ty först få är före sin död, sedan hans skriftställare- 

 bana var afslutad, fick han se Jungii högst märkvärdiga Isa- 

 goge phjtoscopica^ Harnb. i6yQ^ och troligen aldrig Burck- 

 hards. Jungius, som var född i Liibeck ISS? och dog som 

 Rector vid skolan i Hamburg IGöT, insåg sjelf, att af samtiden 

 väntade honom Cassandras lott; först långt efter hans död ut- 

 gåfvos hans efterlemnade Mscr.-, men äfven då fästes intet af- 

 seende på dem, utan blefvo de makulatur, så att Jungii skrifter 

 hö^a till de mest sällsynta i Botaniska litteraturen. Och, när dessa 

 idéer framställdes af Linné, var det en elektrisk stöt, som väckte 

 en hel samtid till ett klart medvetande, ty då var tiden mogen 

 för reform-, Tournefortska perioden var en alldeles woV/vimrf/g 

 mellanlänk emellan den Bauhinska och Lionéanska. Tournefort- 

 ska skolan upphöjde ock sexualhets-theorien till full visshet, och, 

 förr än detta skett, kunde ju intet system deruppå byggas-, men, 

 som denna vigtiga biologiska akt var just det, som tiden vid 

 Linnés uppträdande mest sysselsatte sig med, bidrog detta icke 

 ringa till sexualsystemets seger. 



*) Från Ca? sal p i ni till och med Baji. 



") Rivini, Hcrmanni och till hufvudsaklig del Tourneforts. 



