denna ära. Resultaterna af hans speciella forskningar *) äro 

 väl upptagne af Theophrastus Eresius, arf vingen af hans 

 skrifter och samlingar; men hvad som icke gick i arf var Ari- 

 stotelis snille. Det är derföre af vigt att afsöndra hvad verk- 

 ligen tillhör Aristoteles, helst i hans öfriga öfverblif na skrif- 

 ter finnas flera spridda drag, som, ordnade, kunna lemna en 

 öfversigt af Aristotelis växtlära. Vi hafva alltid med synner- 

 lig förkärlek fäst oss vid denna; för Systema orbis veget. der- 

 ■ur hemtat flera grundsanningar; i Lichenologice fundamenta 

 ur Aristoteliska grundsatser utvecklat Cryptogamernas fårg- 

 lära. Det var oss derföre en synnerlig glädje, att genom vår 

 ädle vän Professor Wimmer, Rector vid Gymnasium i Bres- 

 lau, lika utmärkt som Botanist och Filolog, erhålla alla Ari- 

 stoteliska satser rörande växterna samlade på ett ställe, med 

 en kritiskt granskad text, hvarigenom först flera ställen blif- 

 vit oss klara, — och vi hafva trott oss göra vårt, ehuru lilla, 

 Botaniska publicum ett nöje med att efter Wimmers bear- 

 betning i sammandrag framställa grunddragen till Aristotelis 

 växtlära. Någon egentlig öfversättning hafva vi ej ansett oss 

 böra äfventyra, utan hänvisa dem, som önska fullständigare 

 kännedom, till Aristoteles sjelf. De, som känna Aristotelis 

 tankdigra språk och speciösa deduction, inse lätt, hvilka svå- 

 righeter ett sådant företag möter, liksom omöjligheten att på 

 nyare språken troget återgifva den bortdöda tidens anda, hvil- 



*) De spridda drag deraf, som förekomma i Aristotelis öfriga skrif- 

 ter, äro allt för fragmentariska och förbigås derföre här, — de 

 behandlas bäst i samband med Theophrastus. 



