16S 



i smak (inner man i växternas frukter. Smak är en qualitet 

 lioi» (let våta elementet, frambragt derigenom, att naturen ge- 

 nom värmans fördelande kraft förmedelst vattnet så upplöser 

 lie jordiska partiklarna, att de genom smaken förnimmas. Det 

 är derföre icke besynnerligt, att afplockade frukter i solen 

 eller vid eld förändra sin smak, ty värmen förändrar quali- 

 teten af den saft, som inneslutes i frukten. {Hist. Anim. VII. 

 c. 19. Se7is. et Sens. c. 4.) 



5i>. Näringsprocessen bestämmer äfven växternas färg. 

 För allt, som omedelbarligen utvecklar sig ur jorden, är den 

 gröna färgen den ursprungliga. Genom näringens koknings- 

 process frambringas de öfriga; äfven de gröna delarne få, äl- 

 dre, en mörkare färg. Färgens yttersta orsak är likväl so- 

 len, hvars ljus och värme inverkar pä växternas safter, livar- 

 af vi äfven se samma förändringar på afplockade frukter. 

 Genom grundfärgernas blandning uppkommer den oändliga 

 färgskiftning, som vi se i växternas blommor. (Color. 3, äf- 

 ven Gen. Anim. V. c. 6.) 



56. Växterna äro underkastade samma periodiska för- 

 ändringar som djuren: ungdom, mannaålder, ålderdom [Meteor. 

 I. c. 14.); men, som växterna hufvudsakligen bero af den at- 

 mosferiska luften, sä genomlöpa de sina åldrar efter årets ti- 

 der. Emot ålderdomen blir allt mer torrt och kallt, men 

 allt som lefver är fuktigt och varmt. Derföre framskyndar 

 ålderdomen mot sin död genom försvinnandet af fuktighet och 

 värma. Så se vi alltid, att större och mycket saftiga växter 

 (succulenlae) äro mer seg- och länglifvadc än sådana, hos 



