17-4 



i en enkel bild teckna jordens gestalt under verldsperioder 

 eller ock vittna om nionskliga kulturens framsteg; mer var- 

 aktiga, emedan naturen födes ny hvarje år ur sina egna ru- 

 iner, och under de stora katastrofer, då en skönare skapelse 

 uppstod på den förutvarandes katakomber, har äfven den sed- 

 nare af haturen sjelf omsorgsfullt blifvit förvarad åt efterverl- 

 dens vettgirighet på ett s*ått, hvaremot antikens mumier för- 

 blifva fuskverk. Derigenom har man först i sednare tider, 

 sedan mensklighetens arkiver för den äldre historien syntes 

 uttömda, funnit ett nytt outtömligt för de aldra äldsta tiderna; 

 funnit källorna för verldens historia före menniskoslägtets 

 uppträdande på den samma uti naturens stora antiquitets- 

 museum, jorden. Huru otvätydig och innehållsrik är icke 

 denna naturens hieroglyfiska stenskrift emot Indiens tempel- 

 grottors och Egytiska pyramidernasi Tala de sednare om 

 menskliga kraftens ansträngningar, så vittnar den förra om 

 Skaparens allmagt. Hon ligger dock bakom all egentlig hi- 

 storia; menniskotanken svindlar vid försöket att blott följa 

 tiden mellan den första och sista Lepidodendron (ett jätte- 

 träd i urverlden, mot hvilket de nu lefvande äro dvärgar). 

 Men det ligger utom denna afhandlings syfte att tyda de ru- 

 nor, naturen sjelf ristat in uti hellebergen före menniskans upp- 

 trädande på jorden; blott till förklaring af det redan af Buf- 

 fon anmärkta förhållandet, att äfven de kallaste länderna ur- 

 sprungligen framtedde en tropisk typ både för djur- och växl- 

 lifvet, må anmärkas, att detta icke, som man ofta antagit, 

 berodde af någon jordens förändrade ställning till solen, utan 



