194 



bevis derpå i deras namn, Neckros, Nymphsea (se Plin, XXV. 

 c. 7) o. s. v. Men i de äldre naturkulterna spelade de en 

 ännu högre rol. Liksom Nymphcea pubescens var Ganges' *), 

 så var N. Lotus Nilens symbol. Så väl i Fornegyptiska som 

 än i dag i Hinduernas kult utgör Nelumbiwn en väsendtligen 

 integrerande del. Enligt Egyptiska mythen uppsteg Osiris 

 bland vågorna ur Nelumbii blomma, och Isis afbildas med en 

 Lotuskrona. Äfven Harpokrates föreställes hvila på Lotus- 

 blad; ännu i dag thronar Chinesernas Fumbo på blomman af 

 Nelumbium spcciosum. (Kirch. Chin. p. 19i.) Den märk- 

 värdiga, för Chineserna äfven heliga, Euryale ferox blef, ef- 

 ter säkra urkunder, för 5000 år sedan införd i China, der 

 hon allt sedan odlats; först i sednare tider är hon funnen vild 

 i sjöarna mellan Nepaul och Lacnau. 



Men det är icke blott deras praktfulla, ofta välluk- 

 tande blommor och det symboliska i deras öppnande och 

 uppsimmande pä vattenytan vid dagens början, utan äfven de- 

 ras användande till födoämne, som gifvit Nympheaceerna de- 

 ras historiska vigt. Den tjocka rotbålen innehåller jemte växt- 

 slem och socker en mängd stärkelse, som är födande; hos 

 våra inhemska finnes hkväl derjemte ett bittert adstringe- 

 rande ämne, som gör dem föga tjenliga till näringsämne **); 



*) Jon. Asiat. Res. 3. p. 288. Creuz. Comm. in Herod. IV. p. ij; 

 men oriktigt antager man, att växten och dess kult kommit till 

 Hinduerna från Egyptierna-, hvilket, utom af inre grunder, veder- 

 lägges deraf, att den Indiska Sr en annan art. 



*) Att de likväl i Sveriges noiia orter blifvit begagnade, Sr bekant, 



