243 



tlerivation är klar och tydlig, anse vi dem vara af nyare bild- 

 ning och det ursprungliga hafva blifvit utträngdt. Vid gransk- 

 ning af så väl ännu märkbara spår af namnens uppkomst 

 som i synnerhet hela vetenskapens historia intill våra dagar 

 är nemligen klart, att namnen i allmänhet ursprungligen varit 

 collectiva for flera snarlika föremål och sedermera, i den 

 mån de särskilda slagen blifvit urskiljda, i dagligt bruk blifvit 

 förändrade samt derigenom äfven i sitt ursprungliga försvun- 

 nit. Detta har skett på tvenne sätt, antingen derigenom, att 

 det ursprungligen collectiva namnet blifvit öfverfördt blott till 

 ett visst slag *) eller ock öfvergått till ett nomen appellati- 



den allmännare. Detta är dock nägot hypotbetiskt, hvilket, sä- 

 som icke egentligen tillhörande vårt ämne, må lemnas å sido. 

 Men som ett exempel, huru en hel namnfamilj kan förklaras, om 

 man får antaga ett ur bruk kommet stamord, skola vi här an- 

 föra Si/phium, Siler^ Silaus, Sesili^ hvilka öfverensstämma der- 

 uti, att alla dessa umbellater i medelhafsregionen lemna en gum- 

 mös ^Etherolja, som Romarne kallade Laser, hvarföre ock Sil- 

 phium alltid öfversättes med Laserpitium. Får man nu antaga 

 som stamord 2l}., ehuru detta hos Grekiska författare ej före- 

 kommer (endast oiXl, som tillagdt Ricinus, äfven utmärkt för sin 

 olja), motsvarande Latinarnes Laser, då blir alla nämda namns 

 derivation enkel, nemligen Sil-phium, den som frambringar {cpvo)) 

 Sil; Sil-ausj den som stelnar (auw) till Sil-, Sileroum eller Ä7er^ 

 från hvilken Sil utflyter {oQOEb}), Se-sili åter ett frequentativum 

 deraf. Men Latinarnes Siler är något helt annat än ofvannämda. 

 *) Så betydde, som bekant, ÖQvg ursprungligen träd i allmänhet; 

 men blef slutligen inskränkt till ett viss slag, nemligen Eken, 

 såsom trädet per excellentiam. Nu varande Greker benämna vår 

 Ek helt enkelt dévÖQOv! Lilium från ett allmänt namn på prakt- 

 fulla blommor till ett bestämdt slägte deraf. 



