517 



den tid torde vara långt aflägscn, innan ett dylikt kan vin- 

 nas *). I brist deraf mX man begagna sig af flera korrespon- 

 derade, men samma är verkställda. Dervid är likväl nödigt, 

 att man förenar sig om vissa gemensamma principer, såsom 

 att mer afse en örts blomning eller ett trädslags löfsprick- 

 ning i allmänhet, än speciela undantag i tillfälliga lokaliteter. 

 Så f. e. utslår och blommar en art alltid tidigare än normalt 

 vid en mot södern vänd mur eller solig bergshäll; men vid 

 dylika individer må ingen synnerlig vigt läggas. t,öfsprick- 

 ningen är både lättare att observera — till och med sä- 

 krare, emedan hon observeras bäst i massa och vida mindre 

 beror af dylika lokala inflytanden. Liksom trädvegetationens 

 olikhet mest inverkar på hela länders fysiognomi **), så är 



■•) Öfver de första vårblommorna har jag 41 är gjort anteckningar 

 vid Femsjö j frän 4820 till '1834, hvilka lemua det medium, som 

 ncdanföre uppgifves. Dervid bör likväl observeras, att deruti äro 

 lacuner för trenne år, och att just dessa voro senn, samt att 

 vårarne på '1820-talet i allmänhet voro ovanligt tidiga, så att 

 detta medium torde vara ett par dagar för tidigt. Galanihus d. 

 '16 Mars, Covjlus d. 28 Mars, Eriophorum vaginatum d. 3 April, 

 Salix acutifolia d. ö Apr., Pulsalilla vevna d. 9 Apr., Draha 

 verna d. '10 Apr., Chrjsospleniuni d. 12 Apr., Empetrum d. 14 

 .\pril. I medlet af April blefvo dessa anteckningar ärligen afbrutna. 



**) Redan de tvenne typer, Ban-- och Löftrtul (af hvilken sednare 

 Bokens som egen underart bör åtskiljas), som finnas hos oss, 

 gifva ju ät hvarjo landsträcka, de bekläda, ett egendomligt ut- 

 seende. Men ännu mer i ögonen fallande är denna olika fysio- 

 gnomi i de tempererade ländernas ständigt grönskande löfskogar 

 af Myrten, Lager, eller pä nya Holland af Proteer, Eucalypter och 

 otaliga smäbladiga risartade buskväxter, — och mest ett tropiskt 



